219 



E. v a ginatum kallas allmänt före blomningen Svarthuf- 

 vud, efter afblomstringen Tobetel, i Söderml. Hadd (Vadd?), 

 E. alpin um Snip. Märkvärdigare är Mvr-/?'/, en flexion 

 af Fifla. 



Erodium, Skatnäfca f. Folkspr. — Af ven Rifvor — Räf- 

 sor. 



Ervum sensu Linn., Musärt f. — sens. recent. Lins. m. 



Eryngium, Manskraft f. Skrspr., felaktig öfversättning af 

 det Tyska Manstreue; i folksprrs anda borde den kallas 

 Martorn. I danskan Havtorn. Samma begrepp uttrycker 

 Braktistel Frank. 



Erysimum, Gyllen n., hvaraf Gyl lenlack (Cheiranthus) i 

 Trdgspr. allmänt efter blommornas färg. (Kreuterbticber- 

 nas Tusen gyllen, den röda Erythrea, är ett helt annat 

 ord, afseende dess »tusen dygder».) 



Erythrea, Arun m. Auryn llrpstr. Urgammalt namn (re- 

 dan Tacitus har Aurina som Tyskt qvinnonamn; se Bot, 

 Utfl. 2, p. 79) bevaradt i folkspr. Skåne, Danmark och 

 Tyskland (Aurin). 



Eupatorium, Floks m. Flkspr., Skrspr., Frank, och föl- 

 jande. Härledes af floki, frnn. floka efter fröfjunet. 



Euphorbia, Törel m., flkspr., skrspr. L., Liljebl., Retz. 

 m. fl. Brffinneyrt Hrpstr., Tyresört Tillz. Urgammalt 

 namn af Mesog. tairan, upplösa, fördela. Har dessutom 

 en mängd provinsbenämningar, ofta i kollision med Cheli- 

 donii, SS. Reformgräs = Ringonns-gräs, Vårtört, Mjölke 

 med flera epitheter, ss. Varg-, Räf- och Kärrtoreln Liljebl,, 

 Retz, benämnes af Bromel Djefvulsmjölk. 



Euphrasia, Ögontröst f, Rksspr., Frank., Tillz. o. s. v. 



Evonymus, Benved m. Rksspr,, Folkspr, både i Sverige 

 och Dannemark. Hvarifrän L. erhållit namnet Alster är 

 mig obegripligt; det förekommer livarken i folkspråket, 

 hos någon äldre skriftställare eller i något beslägtadt 

 språk. Det enda snarlika är det Tyska Alzern, men det 

 tillh()r Sambucus nigra! Wahlenberg förmodar, att det 

 uppkommit af Halster (Sal. pentandra); en annan giss- 

 ning är, att det är en flexion af Ålder på Rhamnus fran- 

 gula, som hos våra äldre författare räknades till Alsläg- 

 tet. Alster bör som busknanui utgå ur Svenska språket. 

 Namnet Spelbom Gotl., det Tyska Spindelbaum eller Spill- 

 bauni, kan ej heller tillhöra detsamma. 



