221 



Rksspr. — F. CO 11 i na, Nejkon Gottl, af Ryska Nika, 

 bär. Smällon Sk., Knackbär Vesterg., Backbär Boh. — 

 af äldre förf. förda till Fr. vesca. 



Fraxinus, Ask f. Rksspr. Roten till detta namn as ingår 

 i alla Germaniska och Slaviska språk. Såsom ett i forn- 

 tiden heligt träd torde det ega samband med fn. As, Gu- 

 domlighet. Man jemföre ock Ask, första mannen i Nor- 

 diska Mythologien, liksom Mannus i Tyska, i likhet med 

 Manna-trädet Fraxinus orm.is. Men för den rot ur Sanskr., 

 Pietet uppgifver. As (jacere, projicere), ser jag icke, huru 

 detta begrepp skall kunna sammanbindas med vår Ask. 



Fritillaria, Krön-lilja f. (Lilja bortfaller i sammansätt- 

 ningar, SS. Kejsarkrona, Fr. imper.), Trdgspr. allmänt, 

 Kongs-krona Tillz., Konungslilja Frank. Fr. Meleagr. 

 nu vanl. Kungsängslilja eller Damspels-krona. 



Fumaria, Jordrök m. Skrspr., Frank., Tillz. o. s. v. 

 Erthrok Ihpstr., Bukarfe Mscr. 2. 1 folkspråket Gall- 

 gräs efter Frank., vanligen Akersilke eller Akerrök, det 

 sednare troligen genom Latinska namnets inverkan. Ty- 

 ska namnet Nonnenkraut synes af misstag föras hit 

 och tillhöra Corydalis, som än i dag finnes i fordna Nunne- 

 klosters trädgårdar! 



Gage a. Vårlök m. Vårfrudagslök flkspr. Akerlök, Jord- 

 nöt hos äldre författare. 



G al an t hus. Snödroppe m. Rksspr. 



Galeobdolon, Gulsnga f., nb. »Sugeblomster eller Blind- 

 nessla med gul blomma», Broni. 



Galeopsis, Dån Rksspr. (Då, Dåven, Dsen Norsk.). Ett 

 af våra intressantaste ört-namn, tydligen saniPia ord som 

 det Dakiska Jvv, Nässla, hos Dioscorides. Allmänneli- 

 gen kallas ock våra arter tillika Nässla, ss. Blindnässla, 

 Hampnässla. Piptå är förskämdt uttal af Pipdån. 



Galium, Mara f. Rksspr. Mådra Frank., på Isl. Madra; 

 på Gottland tillagdt den närbeslägtade Asperula. De 

 mångfaldiga folkspr. benämningar på Gulmåran äro myc- 

 ket märkvärdiga, särdeles S lagfrid, Flkspr. Villoreda 

 anser jag böra skrifvas hviloreda. Jmf. Band. 2, p. 80. 

 Gal. Aparine har sjelfständigt nanm Snara, Snärjegräs 

 Frank. Äldre Botanister kallade den Philanthropos 

 eller Mennisko-vän, efter den hänger sig fast vid klä- 

 derna. 



Gen is t a. Ginst m. Skrspr. Gensel, Geil Frank, (det sed- 

 nare förekommer i Danskan). Eget är, att dessa små- 



