224 



Herminium, Honungsblomraa f. Skrspr., Flkspr. (Rosla- 

 gen). Sygsört Frank. 



Herniaria, Knytling m. Knytlinggräs, hos äldre författare 

 obestämdt, föres till Glaux af Liljeblad. Namnet synes 

 härleda sig af de i små knyten gyttrade blommorna. Be- 

 nämningarne Trampgräs, Gärdsgräs, Väggräs m. fl. äro 

 alltför obestämda och tillagda de mest skilda växter, att 

 dylika ej som slägtnamn kunna begagnas, men kunna in- 

 gå i artnamnen. 



Hesperis, Nattjiol f. Rksspr. och alla Trädgårdskatal. (H. 

 matronalis på Tyska Gemeine N.; H. tristis Wahre 

 N.). Namnet tillkommer uteslutande detta slägte, ehuru 

 personer af medelklassen öfverfört det till hvarje om aft- 

 narne starkt luktande blomma. Namnet Jivl, som alltid 

 förutsätter violetta eller rödaktiga blommor, kan aldrig 

 hänföras till Platanthera. H. matronalis kallas i Små- 

 land Silkesblomster. 



Hieracium, Hökjibla f.. Hökblomster nära enhälligt i Skrspr. 

 från äldsta tider, men obrukligt i flkspr., uti hvilket det 

 innefattas under kollektiva namnet Fibla. H. umbel- 

 latum kallas i Smal. Sommarfibla, af Tillz. Engefifler*). 

 Se Pilosella. 



Hierochloa, Myskegräs, n. flkspr. af luktens likhet med 

 Myskan (Asperula). På samma sätt benämnes både den- 

 na och Milium Amurgräs, men det är en alldeles oriktig 

 föreställning, att i dessa namn Amur skulle vara subjekt 

 eller för dessa sjelfständigt namn; Amur är i bestämd 

 mening Melilotus, hvarom man kan öfvertyga sig på hvarje 

 sida i H. Smids Dansk. Urteg. 



Hippophae, Haftorn n. Rksspr. fn. — Om dess härled- 

 ning se Band. 2, p. 96. Hit hör äfven Finnbär i 

 flkspr. 



Hippuris, Ledgräs n. Flkspr. Finl. Det i skrspr. efter 

 grekiskan antagna Hästsvans, liksom flkspr. Vattengran, 

 äro olämpliga som slägtnamn. 



Holcus, Tåtel m. Rksspr. och alla Ekon. skrifter, troligen 

 efter våra äldsta skriftställare riktigare Totel, af To, 

 ludd, jemf. Tobetel = Eriophorum. I tåtel-begreppet ingår 

 något vekt, ludet, hvarföre Frank, äfven kallar Alopecu- 



*) Ett högst vigtigt stöd för identiteten af Dakiska Pitla, Isländ- 

 ska Fijia och vår tids Fihla. Utan kunskap om Isländska skrif- 

 ver en Svensk förf. i 17 seklet detta namn alldeles efter Is- 

 ländskan! 



