226 



efter Helenium, hvilket dock härledes af elog, kärr. — 

 b) Ofriga arter benämnas af våra äldre förf. Krislogräs. 



Iris, Svärdslilja f. Rksspr., äfven hos Frank. o. s. v. Bla- 

 den på Gottland svärd eller Bocksvärd, i Skåne Flagg 

 jemte Acorus. 



Isatis, Vejde Rksspr. Färgvede Frank. 



Isoetes, Braxengixis n. Flkspr. Småland. 



Junciis, Tåg m. Rksspr. I S. Sverige benämnes efter Dan- 

 skan Junc. effusus et affin. äfven Säf, J. filiformis 

 Trindgräs, J. articulatus Tjurgräs, efter all sannolikhet 

 förvändt uttal af Furgräs af fura, nodus. 



Juniperus, En f. Rksspr. fn.; egendomligt för Skand. 

 språken (Genus uppgifves olika; med definit artikel har 

 jag h()rt allmogen, säga Ena). 



Knautia, Vadd, Akervädd m. Rksspr., Frank., Tillz.; i 

 Vestra Småland kallas Scabiosa^ L. Knappar, K. arven- 

 ds Brudgumknappar. 



Kochia, Saltört f., Lang. D. Fl. 



K oe ler i a, Tofsäxing m. nb. 



Koenigia, Königsört f. L. 



Lactuca, Laktuk m. Rksspr., Frank., Tillz. 



Lamium, PUster m., Flkspr., Skrspr., Fornn. af blistra, 

 sibillare. Opassande Blindnässla å vissa orter. 



Lappa, Kardhorre m. Rksspr., Frank. o. f. Bladen Thors- 

 skräppa Mscr.2. (Mven IJrpstr.) ; nyare Thordönsskräppa. 

 Klängborre se Rietz. 



Lapsana, Ilarekål m. Flkspr., Frank., Skrspr. Villkål, 

 Tillz. llundekål, Brouu 



Larix, Lärkträd, n. Rksspr. 



Laserpitium, Spenört f. Liljebl., Wahlnb. lljortrot Tillz. 



Lathra^a, Vetteros f. nh. efter folksägen, att vettar vistas 

 derunder. 



Lathyrus, Vial, m. Rksspr., fn., troligen beslägtadt med 

 Vija och Vall. — Tillägges äfven Vicia Cracca. 



Lavatera, Stockros f. Flkspr., Tillz.*). „ 



Le dum, Sqiiattram m., Squäckra f. Rksspr. Afven Get- 

 pors, Kärrpors Frank., Tillz. Kågrabuske Whlnh. 



Lemna, Andmat m. Rksspr., Frank. Notgräs Tillz. Vat- 



*) Till detta slägte hänför jag äfveu M. Alcea och moschata 

 (Desma), som till finikten öfverensstämma med Lavatera, ej 

 med Malva, ty en hvar, som jemfört de utländska arterna af 

 båda slägtena, finner lätt, huru obrukbara skillnaderna af sve- 

 pet äro. 



