230 



tecknade af Linné, Liljeblad, Retziiis. Benämningen Natt 

 och Dag på Mel. ncmorosum var redan känd af Frank. 

 Namnet Oragräs uttalas nu vanligen Orragräs. 



Melandrium, Kiinthlära f., Bläror i flkspr. Namnet Me- 

 landrium tillkommer ursprungligen vår Klint. 



Me Ii c a. Slok, Slokgräs, Skrspr. Linné! Har sitt namn af 

 den slokande vippan och ingen förvandtskap med lök. 

 Linné, som först bildat namnet, skrifver Berg-dok, Grus- 

 slok. 



Melilotus, Amur m., hos alla medeltidsförfattare (jemför 

 H. Smids Danske Urteg. !) äfvensom Prcmk., Tillz. m. fl.; 

 af obekantskap med inhemska namnet har man i sednare 

 tider öfversatt det Grekiska med IIonmKjsklöfi^er. — För 

 luktens skull har namnet Amur oriktigt blifvit öfverflyt- 

 tadt till Milium, ursprungligen dock blott som predikat. 



Mentlui, M/pita f. Rksspr. och alla förf. Minttc Hrpstr., 

 Mscr. 2. Ett uråldrigt nanm, förekommande i alla Eu- 

 ropeiska språk af Sanskr. musli, jemte Mysk m. fl. Dä 

 arterna spelat en vigtig roll i husmedicinen och flerestädes 

 bättre urskiljas af allmogen iin af Botanisterna, skola vi 

 här nedan upptaga deras äldre benänmingar: 1)M. crispa 

 Krusiiiynta Frank., Tillz. och följ. 2) M. viridis SpeU- 

 mynta Frank. Mynta med grön stjelk Tillz. 3) M. ru- 

 bra? 1. Agardhiana? M. med röd stjelk Tillz. 4) M. 

 aquatica Vattumynta Fro.nk.. Tillz., Brom., hvilken 

 sednare delar den i tre arter; var. subsativa Horsa- 

 mynta Frank. Vild Hjertansfröjd Brom^^ 5) M. sa t i va 

 Hjertansfröjd Tillz. (1. Melissa*), Linn. Öl. Resa! Flkspr. 

 i Småland allmänt. 6) M. gen^tilis Kryddsängs-Mynta 

 Tillz., Flkspr. 7) M. arvensis Akermynta Frank., Tillz., 

 Brom., i n. v. flkspr. Horsamynta. 



Menyanthes, Blacken n., Flkspr. Smaland o. s. v. af 

 fornsv. JUecka, inskära, klyfva, således likbetydande med 

 klöfver. Bland de talrika provinsnamnen, af livilka Boc- 

 keblad i Södra och Getklöfver i de N. orterna äro de 

 mest spridda, är det ofvan anförda som slägtnamn lärap- 



*) Hos äldre Tyska Botanister på loOO-talet benämnes den Herz- 

 kraut, i nyare Tyskan kallas både Mentha och Melissa Her- 

 zenstrost, enligt Walijert. Som den sednare sällan, af allmo- 

 gen aldrig, hos oss odlas, har namnet i ganska bestämd me- 

 ning i flkspr. tillagts M. satiral - Dess användande på Con- 

 vallaria majalis (mig obekant) har ingen historisk rot och kan 

 ej dermed hafva samband. 



