236 



täckta Uinbellat har naturligtvis intet Svenskt namn; i 

 Tyskland föres den till Libstickgnsppen. Den utmärker 

 sig från alla genom sin oledade stjelk. så att denna utgör 

 en oafbruten ränna. Vi hafva redan i språket ett obe- 

 gagnadt namn på Archangelica, Slöke, som ypperligt pas- 

 sar till denna, af fornn. slokia^ ränna. Begagnande dessa 

 håda hänvisningar föreslär jag derför Slökesticka. 



Po a, Gröe, m. L. Rksspr. - Groe i flkspr. är spädt gräs, 

 som uppväxer efter slottern, äfven Hå, lialöpe kalladt. 



Polemonium, Blåljun n., flkspr. Kosljus Liljehl. Blågull 

 Wlihib. Blå Riddare, Trädg. i Smal. 



Polygala, Jumfridm, nb. Se Band. 2, p. 102. Namnen 

 Mjölköka och Korsblomma 7^/-('/iA;., 7^«fe., okända i Flkspr., 

 äro främmande öfversättningar; Fogelört synes inhemskt, 

 men föres lämpligare till Avicularia. 



Polygonum. Som allmänt slägtnamn kan Slideknä n. an- 

 tagas; men hvarje af slägtets afdelningar måste bibe- 

 hålla sina egendomliga namn: a) Bistorta, Ormrot L 

 Frank, och alla följ. Retz.! P. viviparum benämnes der- 

 jemte Mortog i Norrl. b) Persicaria, Pil-ört f. L. — 

 Rksspr. Retz.! Loppegräs Frank, Tillz., Broni. jemte 

 en mängd andra namn. P. Hydropiper har särskildt 

 flera namn, ss. Bränna Smal.!, Brud- eller Jungfrutvål 

 Frank., Tillz. o. f. c) Tinearia, Fogelört, äfven Trade, 

 Trampgräs Frank, d) Helxine, Binda, Akerbinda, Löf- 

 binda (Bokhvete-Binda Tillz.). 



Polypodium, Stensöta f. Rksspr., Frank, och alla följande 

 skriftställare. P. Phegopteris och Dryopteris sluljas 

 af nyare författare som egna slägten. Så väl hos äldre 

 förf. som i flkspr. ega de ock egna namn; Phegopteris 

 Hultabräken, Dryopteris Ekebräken Frank, och följ. 

 Denna är ock den verkliga Träjon Smal.! (Kariserot är 

 förvrängning af Lackritsrot). 



Populus, Poppel f. Rksspr. och i alla Ariskt-Europeiska 

 språk; äfven i Persiskan heter den Pulpul, af Sanskr. 

 pul, blifva hög. Vår Asp eger sjelfständigt namn, ge- 

 mensamt för Germaniska språken och efter rotstafven sp 

 äfven för de Slaviska, såsom Ryska Osipa. 



Potamogeton, Nate m. Rksspr., Brom. och följ. Besläg- 

 tadt med Mesog. Natjan, plattyska Näten, göra våt. 

 — Härifrån måste noga skiljas Nata f. Uppl., ehuru af 

 samma rot. 



Po ten ti 11 a, Fingerört f. för flertalet af arter, men flera 



