242 



Liljebl. som artnamn. — Slägtet torde återtaga sednare La- 

 tin, namnet, om Knautia utbytes mot Scabiosa. 



Scandix, Nålkörfml m. Frank.! Jungfrukam i Trgdspr. af 

 Pecten Veneris. 



Schedonorus, Svingellosta f. Låsta Brom. 



Scheuchzeria, Kallgräs n. flkspr. — men tillagdt de mest 

 olika växter; alla öfriga hafva dock mer berättigade namn. 



Schoenus, Knappag m. Retz. 



Schoberia, Saltört f. Denna och Kochia måste alltid i 

 flkspr. behålla samma slägtnamn, oberoende af Botani- 

 sternas årliga ombyten. Glatt och luden Saltört. 



Scilla, Blåstjerna f. Trgdspr. 



Scirpus, Säf m. Rksspr. Se Band. 2, s. 119. En art, Se. 

 ccespitosus, har ett mycket bestämdt namn, Ranivie, i V. 

 Småland m. fl. st. af Ramm, fuktig äng. Scirpus lacu- 

 stris kallas i Uppland för sin mörka (kol)färg Kolvass. 



Scleranthus, Kyiavel m. Rnaflegräs Frank., Tillz. Finnes 

 redan hos äldsta Tyska Botanister. 



Scolopendrium, Mjelthräken n. Mjeltegräs Frank. 



Scorzonera, Kornfibla, Bjuggfibla f. Flkspr.; i Trgdspr. 

 Scorzonerrot, hvilket jag heldre vill antaga än dess öfver- 

 sättning, Ormrötter. Namnet Ormrot är i språket fast- 

 stäldt för Bistorta, och Hn. tillägger äfven Statice detta 

 namn. — Bromel begagnar redan namnet Scorzonerrot 

 (jemte Ormedöda m. fl. Af Franks namn Gistrot? har 

 Bromel gjort Giftrot). 



Ser o fularia, Flenört f. Skrspr. Frank, och alla sednare 

 förf.; men i flkspr. tillägges detta namn de mest skilda 

 växter, Chelidonium, Parnassia m. fl. Benämnes äfven 

 Thorsnässla och Syrseblomma, nu obrukliga. Trynefrö Sveal. 



Scutellaria, Frossört f. Brom. Dess äldsta namn Fredlös 

 Frank., Tillz., Brom. och i Danskan är sannolikt ett för- 

 derfvadt uttal af något äldre namn, möjligen Frosslösa, 

 då det af nämnda författare äfven^, upptagna Feherört tro- 

 ligen är en öfversättning deraf. Äfven i Danskan kallas 

 växten Feberört, i Tyskan Fieberkraut. Nyare namn äro 

 Luck (?), Getnos; det förra hör till Anemone. 



Se dum. Fetknopp m. Rksspr. Afven Hälleknopp och Skör- 

 bjuggsört. En mängd benämningar finnas så väl hos äldre 

 författare (deribland Skosmörja) som i flkspr., men obruk- 

 bara. — Seduni Thelephium, ofta Iluslök, måste erhålla 

 eget namn. Kärleksört, Retz.*); öfriga obrukbara. 

 *) Den saftiga växten fortfar att växa skild från roten. Till ut- 



