244 



Sorbus a) Aria, Oxel f. (m. Dalin) Rksspr. af bärens lik- 

 het med en oxeltand. Se Band. 2, p. 81. Tillhör endast 

 Svenska språket; men i Norskan Asal, Asaltand. 



b) Aucuparia, Rönn Götarike, Rann Svea rike f. Rks- 

 spr. Detta fornn. namn har äfven ansetts egendomligt 

 för Skand. och Skottland (Roan); men nyligen har jag 

 funnit rhwn i Kymbr., tillagdt en art Pyrus. 



Solan um a) tuberosum, FoUde-Mast m., Potateskal Smal. 

 Rotknölarna Putates m., Potata f. ; i flkspr. Jordpära, 

 Pantofler eft. Tysk. 



b) Dulcamara, BesksOUi f. Rksspr. I flkspr. Qiiesved, 

 Pukeris, Matledsqvistar; bären Ormbär, Trollbär, Villbär. 



c) Maurella, Nattskatta f. Tillz.*), Nattskategräs Skr.- 

 spr., Nattskygge Dansk, efter Tyska Nachtschatten; bä- 

 ren som föregåendes, Trollbär, hin ondes bär (Hansledbär 

 Gottl.?). 



Sparganium, Igelknopp m. Rksspr. Afdelningen med tre- 

 kantiga blad kallas i flkspr. Träygjan (tre-äggan) Upl., 

 med platta flytande: Flotayräs S. Sverige allmänt. 



Spergula, Spergcl m. hos Ekon. skriftst. Knutarv Whlnb. 

 I folkspråket Fryle (jmf. Luzula), Pinnarv eller Pinskorf 

 Smal., Nägde Angerm., flexion af narv, Pjuska (= Tuska) 

 af Pjåsk. 



Spiraea, Spirea f. för de införda, buskartade. De Svenska 

 arterna, efter nyare egna slägten, behålla sina sjelfstän- 

 diga namn. 



b) Ulm ar i a, Mjödört f. Rksspr. Hrpstr. och följ., Flk- 

 spr. i Göta rike, Norge och Danmark, men i Svea rike 

 Kassöta. Har föröfrigt flera benämningar, ss. Algräs, Elg- 

 gräs, Olmegräs, Ölgräs. 



c) Filipendula, Brndhröd n. Rksspr., Bromel. o. f. 

 Svinbröd, Galteknappar, Somilla Fr-ank., under Arthanita 

 och Filipendula. 



Stachys, Si/ska f., diminutivum af Suga, brukl. i V. Små- 

 land, tillägges detta slägte, då flkspr. Svinknylar pa en 



*) Natiskatia är hos Frank, slägtnamn på Solanum i alldeles sam- 

 ma vidsträckta betydelse som det samtida Nachtschatten, och 

 af artnamnen synes uppenbart, att de äro hemtade af Tyskan. 

 Sedan ofvanstående redan var lemnadt till trycket, har min 

 värde vän Prosten Rietz meddelat mig, att vårt Svenska Natt- 

 skategräs äfven eger en inhemsk, otvungen härledning af Xati- 

 sJcaia, provinsnamn på Vespertilio. Förekommer Nattskategräs 

 i flkspr. V 



