269 



teras, t. ex. alla Bandpilai', upptäckas äfven vanligen som 

 inhemska, ehuru knappt någon buske af dessa hnnes, som 

 ej ursprungligen hlitVit planterad. Till dessa sluta sig nå- 

 gra utländska, som ännu endast odlas i trädgårdar; af dessa 

 upptaga vi blott dem, som för sin nytta eller skönhet föi- 

 tjena odlas i stort, och hvilka vi af erfarenhet känna väl 

 trifvas i vårt klimat. 



Dä vi här icke bort lemna en sträng systematisk be- 

 skrifning af arterna, utan endast mera föv allmänheten i 

 ögonen fallande skiljaktigheter, fa vi i förra afseendet hän- 

 visa till sista upplagan af D:r Hartmans förtjenstfulla hand- 

 bok i Skandinaviens Flora. Onskligt hade i vår tanka va- 

 rit, att denne förf. antagit en mera naturlig indelningsgrund, 

 ty skillnaden emellan tidig (på bar qvist) och med bladen 

 samtidig blomning är alltför osäker. En mängd arter, som 

 i S. Sverige blomma med oskaftade hängen pa bar (pist, 

 blomma i Lappland samtidigt och pä bladiga hängeskaft, 

 t. ex. .S'. niyricaus, Caprea : en naturlig följd af vårens vida 

 hastigare framryckande i den h()gre norden. Till Lappska 

 pilarnes kännedom hafva i sednare tider Prosten Lasstadius 

 och Professor Andersson lemnat de vigtigaste bidrag; .till 

 deras synonymik ovärderliga Lektor C. Ilartman efter Lin- 

 nés Ilerbariiim. 



Pilslägtet fördelas i följande större, naturliga grupper: 

 I. Egentliga Pilar (Amerina Fr.). Blomhängen ur si- 

 doknoppar pä förra årets skott, med bladiga hängeskaft; 

 honhängen under mognaden hängande, utom hos S. viridis. 



