271 

 liga, stiftet qvarsittande. Utom den trädartade Sälgen äro 

 de öfriga buskar. 



V. Fjällpilar (Chanielix Fr.). Blomhängen i spetsen 

 af de bladiga årsqvistarna. Hängefjällen vanligen svedda, 

 trubbiga, qvarsittande. Honungsglandler vanligen 2, sam- 

 sittande. Ståndarne 2 eller flera, med efter afblomstringen 

 mörknande knappar (under blomningen ofta blå!). Fröhu- 

 sen nästan oskaftade, yngre vanligen korta trubbiga, äldre 

 utdragna ofta hornlika. Stift och märken smala, vanligen 

 klufna. Utom S. glauca äro alla mycket lågväxta; bladen 

 yngre långhåriga, äldre vanligen glatta. 



Man finner ofta i naturen, att ytterligheterna närmast 

 beröra hvarandra; så äfven här, att fjällpilarne i flera hän- 

 seenden mest närma sig de egentliga pilarne, hvilkas verk- 

 liga hemland äro jordens varmare länder. 



I. Egentliga Pilai*^ Jitlstcr (Aiiierina). 



Till denna afdelning hör äfven Tchyilen (S. babylonica 

 L.) eller »den sörjande pilen*) från de elfver vid Babylon». 

 Det är ett af de vackraste trädslagen med sina långa, smala, 

 till jorden nedhängande qvistar, mycket smala och utdragna 



*) Sörjande träd eller arbores tristes kallar man sådana, hvars 

 långa smala qvistar hänga ned mot jorden, t. ex. den inhemska 

 Hängbjörken: Fornsvearnes offerlundar och deras grifthvalf. 

 Äfven i sydliga länder planterades dessa i hedniska tiden på 

 grafvarna såsom sorgens emblemer; men de Kristnas vissa tro 

 och anande hopp har heldre valt träd, som rakt sträcka sina 

 grenar mot himlen, t. ex. Cypressen, Pyramidpoppeln o. s. v. 



