276 



är sällsynt t. ex. i Skåne (S. vitellina Retz.), kring Upsala 

 (ur Linnéanska trädgården, der den äfven odlades under 

 namn af *S. vitellina). For sitt behagligare utseende kan 

 denna sistnämnda förtjena odlas i parker, men är otjenlig 

 till häckar. 



4. Långspetsade Pilen (S. acuminata Schultz, Koch) 

 är en medelform emellan föregående och följande, från hvars 

 sraalbladiga (var. tetrandra) varietet så väl vilda som plan- 

 terade exemplar i herharier oftast med svårighet skiljas, 

 helst de hjertformiga stiplerna vanligen saknas. Bladens 

 glans, blomhängena o. s. v. äro lika. Men hela trädets ut- 

 seende, växtsätt och bladens form öfverensstämma med före- 

 gående, att man förmodar den vara en bastard emellan 

 dessa båda. I ekonomiskt hänseende har den ett bestämdt 

 företräde framför båda eller förenar bådas bättre egenska- 

 per. Hos oss är den knappt någorstädes odlad i mängd, 

 men i Danmark allmänt; på Fyen och närliggande öar har 

 den alldeles utträngt Knäckepilen, hvarföre den derstädes 

 intill sednare åren blifvit tagen för S. fragilis. — Den i 

 Botaniska trädgårdar stundom odlade S. ludda, från N. 

 Amerika, är en mellanform mellan denna och följande. 



5. Johfern, Jolster-Pilen (S. pentandra L.) växer vild 

 på sankare marker öfver hela riket mycket allmänt (hvar- 

 före den äfven erhållit ett sjelfständigt namn i folkspråket*). 



*) Namnet uttalas olika i olika provinser, i Småland Hjelster, i 

 Vestergöthland Halster, i Nerike Hilster, i Upland Jolster, i 

 Norrland Jusier och i Dalarne Isier. 



