293 



tinnes den planterad blott pä ett par ställen i Tyskland; ef- 

 ter Willdenow skall den förekomma vild vid Donau. Af- 

 ven denna arts användande är ännu icke närmare undersökt. 

 Den växer hastigt och trifves väl i vårt klimat. 



IV. Videarter (Caprea). 



Alla inhemska hithörande arter äro mer eller mindre 

 hö^a buskar med undantag af den trädartade Sälgen, som 

 derföre fatt sjelfständigt namn i folkspråket (liksom den busk- 

 artadc Johtern bland de trädartade Pilarne). De talrika 

 hithörande arterna f()rdelas i fyra mycket naturliga grupper, 

 neml. Gråvide?), Grönviden, Svartviden och Jordviden. 



a. Gråviden (S. cinerascentes) skiljas lätt från följande 

 genom sina yngre nätådriga skrynkliga blad, vanligen be- 

 klädda af ett upprätt krusigt (ej silkeshårigt tilltryckt) ludd, 

 som gifva dem ett gråaktigt utseende - och sina nästan 

 omärkliga stift. Bladen svartna icke under torkning. 



21. Sälgen (S. Caprea L.) är ett öfver hela landet 

 allmänt, medelstort träd, som växer pa hårdare och torrare 

 mark än öfriga arter. Dess liera förändringar förbigås här; 

 i nyaste hortik ulturen prisas en förändring deraf (S. Caprea 

 pendula) som ett af de skönare sörjande träd, hvaraf en 

 stickling i Booths katalog för år 1859 upptages till en Tha- 

 ler. Dess under blomningen tjocka, ägglika hängen afkasta 

 långt före blonniingen sina täcktjäll och benämnas af all- 

 mogen hos oss liksom i England Palmer (efter Palmsöndag), 

 en leinning frän Katholska tiden. Trädet är vackrast un- 



