298 



hängen, ovanligt långskaftade fröhus. [De sterila Svenska 

 bladformer, som blifvit räknade till denna, äro otvifvelak- 

 tiga, sannolikt tillhörande följande, som då ej skiljdes.] 

 Förtjenar icke allmännare odling. 



25. Lagervidet (S. laurina Sm.) förekommer endast 

 spridt växande, synnerligast i N. orterna (lAnn. Lapp. n, 

 358 passar endast till denna; men auth. exempl. saknas i 

 Linn, Herb.); — i England uppgifves den vara en af de 

 allmännaste vilda arterna, och hos oss odlas den både i 

 södra och medlersta Sverige flerestädes, I Skåne säg jag 

 vackra häckar deraf. Koch förenar den med följande; Meyer 

 skiljer den. Den motsvarar Gråvidet i förra gruppen och 

 blir på sumpig lokal så lik den, att endast de glatta, bruna 

 qvistarne skilja dem. Den är en högväxt buske, som odlad 

 lätt antager trädstam, med uppräta mörkbruna grenar, van- 

 ligen glatta mörkgröna blad, men de yngre äro alltid hvitt 

 silkesludna med en mörkröd fläck, hvilket skiljer denna och 

 föregående från alla följande. Hängena äro mer utdragna 

 och längre skaftade än följandes. Häckar af denna hafva 

 ett vackert utseende, tillväxa hastigt och synas väl passande 

 till stängsel, helst i blandning med Bödviran och andra 

 lågväxta arter. De styfva, spröda qvistarne äro föga an- 

 vändbara; men för sitt prydliga utseende förtjenar den ett 

 rum i lustparker. 



26. Gröna Videt (S. phylicä;folia a. L.! Smith) är en 

 af de allmännaste arterna i norra landskapen, ymnigast lik- 



