354 



om hösten och äro som näringsämne vida ringare ansedda. 

 — 4) Eg. Disksvampar (Discina), liknande en flat skål, 

 utan märkbar kant och synnerligen bräckliga. Af detta 

 slägte är i Sv. Sv. t. 56 af bildad Breda Disksv., stundom 

 öfver 4 t. bred, med brun disk; den är äfven en vårsvarap 

 och i smaklighet jemförlig med Sten-murklorna. 



Ehuru icke utmärkta för någon nytta torde ett par släg- 

 ten af denna familj vara förtjenta af naturvännei s uppmärk- 

 samhet, SS. lÄmsvamparne (Bulgaria), innefattande myc- 

 ket tjocka, af ett ymnigt slem uppfyllda arter, med fastare, 

 flat, svart disk. En klotrund art deraf (B. glohosa) uppnår 

 en mindre kanonkulas storlek och betäcker i fuktiga skogar 

 tidigt om våren marken till tusental. En annan mindre art 

 af samma slägte, men päronformig, upptill tvärhuggen och 

 fylld med segt slem, utbryter genom barken å nyss fällda 

 bokstammar i stora massor sent om hösten. Förslaget att 

 deraf koka lim var förfluget*). En liten Nuhhsvamp (Di- 

 tiola radicata), blott ett par linier hög, af nästan trädaktig 

 substans, men slutligen med gelatinös, höggul disk, inträn- 

 ger med sitt svamplager i döda tallstammar och upplöser 

 dem inom kort tid. De ofta nämnda lihi/tisma-a,Yievn&, som 

 bilda svarta uppsvällda fläckar på bladen af Lönn, Pil o. 

 s. v., höra ock hit. 



B) Kärusvaiiipariie äro ännu talrikare; men de flesta äro 

 så små och obetydliga, att de undgå allmänhetens uppmärk- 

 samhet. Här förtjena endast anmärkas: I. Tryffelsvamparnas 



*) Muller i Vet. Ak. Handl. 1769, p. 105. 



