414 



af bergsåsar och vattendrag, hvars inre är jern ocli hvars 

 klädnad är urskogen. I denna bortgönida vrå af verlden 

 föddes samma år, som Lidner besjöng såsom förra seklets 

 jubelår, Eric Gustaf Geijer, nedstämmande från idoga, akt- 

 ningsvärda Bergsmansslägter*). Sjelf har Geijer så målat 

 sin barndoms idyll, att ingen annan mer vågar försöket. 

 Med hvilken hjertlig fromhet han tackar Gud för de bästa 

 föräldrar! Huru skönt han tecknar den lyckliga fläck, de- 

 ras hulda vård helgade! Med hvilka lefvande drag han må- 

 lar denna storartade natur, detta kraftfulla, rörliga folklif i 

 sjelfva jernets och vintrens bygd! Ännu återstrålar solske- 

 net öfver denna lugna dal, hans barndomsvagga, öfver den 

 patriarkaliska fäderneboningen och den lefnadsglada krans 

 af grannar och anförvandter med hög och flärdlös själsod- 

 ling, hvilka grundlade hans sant menskliga uppfostran. Re- 

 ligionen var här lifvets sol, vördnaden för mensklig ordning 

 dess återsken; undergifvenhet närde frid och belåtenhet; der 

 var kraft i arbetet, der var själ i glädjen. Ovanligt tidigt 

 utvecklades Geijers rika anlag; redan vid fem års ålder kän- 

 de han hela Bibliska Historien, och hans käraste sysselsätt- 

 ning var, att vid aftonbrasan i familjkretsen förtälja dessa 

 vårt slägtes äldsta minnen från Osterlanden. Här se vi för- 



*) Eric Gustaf Geijer föddes på Ransäters Bruk d. 12 Jan. 1783. 

 Fadren var Brukspatronen Bengt Gustaf Geijer och Modren 

 Ulrika Magdalena Geisler. Närmare belysning om denna fa- 

 miljekrets lemnas i Geijers lilla skrift: Minnen, Utdrag af B ref 

 och Dagböcker, Upsala 1834. 



