437 



sin Inspector. — Utom dess anlitades Geijers verksamhet 

 vid många andra tillfällen; Vid Akademiska fester vände 

 man sig helst till den mest frejdade talaren. Bland dessa 

 tillfällighetsskrifter, men alla af högt värde, fästa vi oss 

 här endast vid talet öfver Refor luationsf esten 1817, utmärkt 

 af en ren protestantisk anda, tulet vid Guntaf d. 11 Adolfs 

 Minnesfest 1832, som var ett mönster af Geijers vältalighet, 

 samt talet öfver Cicci^o vid Rektoratets nedläggande 1836, 

 såsom vittnande om Geijers klara uppfattning af den äldre 

 historiens innersta trådar och dess föiunåga att adla hvarje 

 ämne, han beriirde*). Fyra gånger Universitetets styres- 

 man, blef hans förvaltning lätt genom ett sällan sviket för- 

 troende till ungdomens egen sedlighets-känsla och företrä- 

 desvis utmärkt af de lärorika programmer**), han derunder, 

 äfvensom vid Promotionsfesten 1836, afgaf. Ett frejdadt 

 namn är en mäktig talisman bland en bildsam ungdom, och 



*) Till de nämnde böra tilläggas: Tal i anledning af H. K. H. 

 Kronprinsens antagande af Akad. Kansleriatet, Ups. 1820; In- 

 trädestal i Svenska Akademien öfver Exell. m. m. M. Bamel 

 (Sv. Akad. Handl. XII); Några Betraktelser öfver den store 

 Gustaf Adolfs tidehvarf (Witt.-, Hist.- och Antiqv.-Akad. Handl. 

 Xni); Lefvernesbeskrifning öfver H. Exell. m. m. Clas Fleming, 

 Stockh. 1832; Minnestal öfver Erke-Biskop Walliti, Stockholm 

 1840 m. fl. 

 **) Att uppräkna så väl alla dessa som de dissertationer, för hvilka 

 Geijer presiderat, blefve alltför vidlyftigt. En del återfinnes i 

 hans Smärre samlade Skrifter. Dissertationerne utgöra till större 

 delen källor för Svenska historien; särskildt må nämnas: Mo- 

 res Heroicce wtatis apud veteres Greecos et Sca?>di?/avos comini- 

 rati, I— IX, Ups. 1830. 



