KOCH ANTAL: 



leg a völgyet bezáró hegyek lábáig terjedhetett. Kelet felé is, miután Bodo- 

 lón, í'el-Dobolyon és Papolczon már nem érezték, a Kárpátvonulat nyugati 

 töve képezhette kiterjedésének határát; éppen így nyugotnak valószínűleg 

 a Persányi hegység. Habár Hídvégröl negatív tudósítás érkezett is, alig hihető, 

 hogy itten éppen nem rezdült volna meg a földíelület, miután a íoldhullám 

 Nagy-Ajtának és Baróthnak haladva, Hídvéget útba ejtette ; lehet azonban, 

 hogy itt a talajviszonyoknál fogva oly gyenge volt a föld megrezzenése, hogy 

 emberi érzéknek alig tűnt fel. 



A földrengés által ért terület ennélfogva Brassó tájától kezdve a három- 

 széki síkságon végig északkeletnek k. b. 9 mérföldnyi, Sepsi-Szt-György- 

 nek EEK irányban k. b, '> — és Baróthnak fel E. irányban k. b. G mér- 

 földnyi hosszú lehet; szélessége ellenben 2 — 4 mérföldre tehető, ha csak a 

 síkságot és az Olt-völgy fenekét számítjuk, de legalább 7 mérföldnyire, ha a 

 Feketeügy és az Olt-közt emelkedő hegységeket is beleveszszük, a mi minden- 

 esetre a helyesebb eljárás, miután föl nem tehető, hogy a nevezett hegysége- 

 ket a legcsekélyebb földrezzenés sem érte volna. így véve a dolgot, a meg- 

 rengetett terület nagysága k. b. 40 D mérföldnyire tehető. 



bj Az időadatok távolról sem elég pontosak arra, hogy ily kicsiny terü- 

 letre nézve a földrengés sebességére következtetni lehessen. 



c) A földmozgás haladásának irányára nézve a közel D — E irány mel- 

 lett szól a tudósítók nagy többsége. Ha ez áll, akkor a földrengés knndulási 

 pontja a brassói hegységben keresendő, ugyanott tehát, hol a múlt századok 

 és a jelen század legnagyobb erdélyi földrengései is kiindulni látszottak. 

 A brassói hegység szerkezeti viszonyaival 188ö-ben saját vizsgálataim alaijján 

 megismerkedvén, kimutattam, hogy a hegység északi szegélyén, Brassó váro- 

 sán keresztül Bácsfalunak és Feketehalomnak, tehát k. b. ENy — DK irány- 

 ban egy nagy vetödési sík vonul végig, melytől a Barczaság és a Háromszék 

 sík területe lefelé csuszamodott. Ezen vetödési sík töbl) ponton liaszkori 

 rétegek kibukkanása — a juramészkőn alul — apró quarztrachyt-kitörések 

 és nagyobb hasadék-források feltűnése által van jelezve lefutásában.* Nem 

 lehetetlen épen, hogy a múlt 1886. febr. ;á2-ki földrengés ezen vetödési 

 harántsíktól indult ki — és terjedett k. b. É-nak. 



cl) A földmozgások nemére nézve nagyon változatosak és eltérők a 

 nézetek. A legtöbb észlelő mégis 2—3 lökést érzett, ezt kisérő hullámzással, 

 rezgéssel vagy ingassál. A lökések közül az első volt a legerősebb. 



ej Az egyes lökések, a lökések időközei és az egész rengés időtartamárci 

 vonatkozó észleletek is nagyon eltérők. Általában az egész tüneményt igen 

 rövid ideig tartónak mondják a tudósítók, 1 — 30"-ig, csupán egy tudósító 

 említ l'-nyi időközt a lökéseknél, a mi valószínűleg túlbecslés. A legmegbíz- 



■■'■ A brassói hegység hegyszerkezeti viszonyairól. Beterjesztve a m. tud. Akad. 

 1887 febr. 14-ki iiléséu. 



(8) 



