ERDÉLYI FÖLDRENGÉSEK. 9 



hatóbb közlésekből azonban legfeljebb 5—6" vehető csak, mint az egész 

 tünemény lefolyásának időtartama. 



f) Azon körülmény, hogy hangtünemeny a legtöbb helyen hallható 

 volt, valamint a földrengés csekély kiterjedése a mellett szólanak, hogy a 

 rengés földalatti kiindiüáspontja közel lehetett a felülethez a a lökés a föld- 

 felület legfelső rétegeit hozta csupán némi hullámzásba. 



g y A mi a tárgyalt földrengés erejét (intensitás) illeti, az annak csekély 

 hatásaiból Ítélve általában gyengének mondható. A svajczi és az olasz föld- 

 rengési bizottságok által kidolgozott és használt intensitás-fokozat szerint* 

 legfeljebb az 5 foknak felel meg, tekintettel különösen arra, hogy Sepsi-Szt- 

 Györgyön kivételesen egy háznak faláról vakolat is hullott. 



Jegyzet. A «Leipzigev íüustrirte Zeitung" 188(j márc/,. 13-ki számában követ- 

 kező földrengési liir olvasható: «Ein heftiges Ei'dbeben ist am Í22 Febr. 3^/4 Uhr , 

 nachniittags in Jíin-sv/ und Bukarest verspürt wíu-den. Es hielt mehrere Secuudeu an 

 nnd nahin die Richtuug von West nach Ost". Egyéb hírt ezen, — úgy látszik — 

 Románia és Moldo\a nagyobb részében érzett földrengésről nem olvastam ugyan még ; 

 de annyi bizonyos, hogy tökéletesen egyidejű a tárgyalt háromszéki földrengéssel és 

 így talán ugyanazon kiindulási pontra és okra is volna visszavezethető. Ezen esetben 

 azonban, feltéve, hogy csakugyan oly nagy területen és oly hevesen lépett fel Romá- 

 niában, mmt a hírlapi tudósítás mondja, kiindulási pontja mégsem lehet az említett 

 bi-assói haránt-vetődési sík, hanem az erdély-romániai liatárh egységben beljel)b, k. b. 

 a Királykő-Buczes- Csukástető vonalában keresendő. Lehetséges azonban az is, hogy 

 előbb a romániai oldalon következett be a hegytömegek megmozdulása következtében 

 a felemlített nagyobb terjedelmű földrengés, s hogy ennek hatásától a Kárpátok 

 innenső oldalán rögtön \ követte azt a Barczaság- Háromszék síkságának a megzökke- 

 nése. Mielőtt azonban i-észletesebb jelentések a romániai földrengésről nem jelennek 

 meg, lehetetlen ilven fontos kérdést eldönteni. 



n. A dévai földrengés 1886. april 29. és 30-án. 



Erre nézve tudósítások érkeztek Déváról (Téglás Gábor, főreálisk. 

 igazgató és Buda Károly uraktól), Cse ma- Keresztúrról (Furka Ferencz 

 körjegyző úrtól) és 1^ agyágról (Z. Knöpfler Gyula bányatiszt úrtól), és a 

 tudósítók szerint érezték Szt- Andráson, Szántóhalmán, Alpestesen és Piskin 

 is. Negatív tudósítások jöttek Réaból (Buoa Ádám), Kristyórról (László 

 József), Petrozsényből (Tallai'sek Ferencz), Vajda-Hunyadról (Furka Fer.), 

 Lesnek- és Veczelről (Téglás G.) és Szászvárosról (Sándor János). 



1. Déva. A tudósítások szerint a földmozgás npril 20-éu és 30-íkiui hatszor 

 ismétlődött, II. m. : 



a) Apr. 2ít. d. u. 5° iO' (városi idő). Téglás G, földszinti házban, háttal 

 K-nok ülve, Ny felöl 3 — i rengő mozgást érzett gyorsan eg\'másután, melyet" 

 olyanforma zörej előzött meg, mintha az utczán valami nehéz tárgy lezuhant és 

 ettől a ház megrezzent volna. A lökés, valamint a zörej is, a Szárhegy (Colzu), 



■■■ L. a Földt. K()zlöny XIV. köt. 49. lapján. 



