KRDELYI FÖLDRKNGESEK. 1 I 



a) Apr. :2íl. d. u. 3° tájban (ez az időadat valószintíleg téves visszaemlékezé- 

 ,gen alapszik) az egyik feló'r asztal mellett ülve, 3 egymásután következő lökést 

 érzett, melyektől ENy-ról DK-nek megingott (minélfogva DK felől jött a földmoz- 

 gás). Morajt nem hallott. 



h) Apr. 30. d. e. !)^ iitán ugyanazon liiizban I lökést éreztek, úgy hogy elő- 

 ször az l^^Ny felé fekvő ajtónál morajt hallottak, s azután a DK felé nyíló ablak 

 rezegni kezdett. Más észlelő ekkor sem hallott morajt. 



Egy másik házban az KNy felé fekvő falon a bádogfedők a falhoz verődtek. 



Ezen megíigyelésekböl röviden a következő általános következtetések 

 vonhatók : 



1- A dévai földrengés LSSO april '1^^. és 30-dikán legaláblj (i-szor 

 (vagy ha a nagyági tudósítás időadatát — :29-én d. u. 3° tájban — megbiz- 

 hatónak tartjuk, 7-szer) ismétlődő földlökésekben nyilatkozott. A két fö- 

 vagyis erösebb ingás (í21)-én d. u. Ö° 40' és HO-ánd. e. 9° 40') gyorsan ismét- 

 lődő 3 — 4 lökésben nyilvánult, melyet hullámzó rengés kisért ; a többi ingás 

 egyes lökésekből es ezekből keletkezett rázkódásból állott. 



'1. A lökések igen gyorsan követték egymást, ngy hogy az egész tüne- 

 mény csak 1 — 2"-ig tartott. 



3. Déván mindenik rengés tomjja dörrenés es moraj által volt ki- 

 sérve, mely a Ny-nak emelkedő Szárhegy (Colzu) felől hallatszott; Nagy- 

 ágon és Cs.- Keresztúron csak az apr. 30-án d. e. 9° 40' földingásnál hallot- 

 tak morajt. 



4. A földmozgások iránya az összes tudósítások alapján K — Ny és 

 DK— ÉNy közt fekvő lehetett. 



5. Ereje, a hatásokból ítélve, a 4-ik foknak felel meg. 



6. Kiterjedése közel E — D irányban 3 mfd, k.b, K — Ny irányban pedig 

 2 mfd lehetett; a megingatott terület nagysága tehát legfeljebb 6 D mfdre 

 tehető. 



A földrengés kiindulási helyének és valószínű okának megítélését a 

 befolyt kevés észlelet alapján ezúttal nem kisértjük meg. 



(11) 



