22 KISPATIC MIHÁLY: 



érzett (EK — DNy-i) földrengés kiiiuhilási pontjának északra íékvö hegyvonu- 

 latban kellett feküdnie. Kiterjedt területe volt még a boszniai július 18-iki 

 földrengésnek is, azonban fájdalom, erről közelebbi adatok hiányzanak. 



A szlavóniai október 7-én észlelt rengés mindazon helységeket érte, a 

 melyek a P6W??;-hegység körül fekszenek. A legerösel)b földmozgást érezték 

 Okucsani- és Novskában, sokkal gyengébbet Pakracz, Lipik, Krapje, Gra- 

 diska, Jassenovácz, Daruvár és Pozsega községekben. A jelzett irányok any- 

 nyira eltérők egjTiiástól, hogy ezért következtetést nem is vonhatunk belőlök. 

 De mégis legvalószinübbnek látszik, miszerint a kiindulási pontnak Psunj- 

 hegység nyugati oldalán, tehát Okucsani és Novska közelében kellett feküdnie. 

 Ezen kiindulási ponttal egyezik meg a Jassenovac (K — Ny) és Pakraczra 

 (DNy — EK) vonatkozó irány is. 



Zenggben már 1884-ben három (jul. 14., aug. lö., decz. 13.) földindu- 

 lás következett be. Öt havi időköz után ismét jelentkezett a f. r. (1885. máj. 

 8.), de ellenkező irányban (DNy- — EK). Bizonyos időre reá ismét beállt a f . r. 

 (jun. 14.) és ismétlődött majdnem naponkint július 24-ig. .Június 14. és július 

 24-ike közti időközben levelezőnk, nem kevesebb mint 37 rengést jegyzett fel 

 é^ a mikor az irányt is meghatározhatta, azt mindig DNy — EK-nek találta, 

 a mi egy az Adriai tengerben, a parthoz közelfekvő kiindulási pontra mutat. 



Zágrábban 1885-ben csak egy, még pedig igen gyenge lökést éreztek 

 (ápr. 17.). A szlavóniai síkságon, Eszéken, október 7-én csak egy E — D-i 

 irányú rengést észleltek, melynek kiindulási pontja Magyarországban volna 

 keresendő. 



ISHd-ban, 



Január 22-én Szt-Iráit-Zelhiúv. (Zágráb mellett) éjjel 11'' Iti'-kor hullámzó 

 mozgás, morajtól kisérve : tartama 3" ; iránya E — D. (Bauch M. távirata.) 



Január 23-án Zdgníhlian d. e. 9'' M' (zágrábi idő), egy hosszabb és két 

 rövidebb ideig tartó lökést éreztek 3"-nyi időközben. E földrengést a reáliskola 

 II. emeletén éreztem, s úgy tetszett nekem, mintha a mozgás K-röl jött volna. 



Ezen földrengésről a következő adatok érkeztek : 



Szamohor d. e. í)'' 35' (budapesti idő). É — D felé haladó rövid oldalról jövő lökés. 

 A 2"-ig tartó rengést földalatti moraj előzte meg. (Langeb M. távirata.) 



Tleúricza d. e. Vs 10 tájban, meglehetős erős, Ny — K-i irányú f. r., mely több 

 másodperczig tartott. (Hirl. tud.) 



Jaszkad. e. 9'' 35'-kor (budapesti idő), gyorsan egymást követő két lökés, melyek 

 közül az első erősebb is volt. A hullámzó mozgás i- 5"-ig tartott és EK — DNy-i 

 irányban haladt. Az emberek ijedtükben kifutottak az utczára. Egyes házakon 

 repedések is támadtak. (Stipics M. táv.) — Az «Agramer Zeitung jelenti : Jasz- 

 híii elég heves volt a f. r., gyorsan egymiíst követő két lökéssel. A falakon 

 repedések mutatkoztak és a vakolat lobul lőtt. Egy utazó a Sichelburg és Jaszka 

 közti úton kocsiban is érezte a lökést, miközben az erdők sajátságos látványt 



