42 SCHAFAKZIK FKKKXCZ : 



nem észleltünk. A loldrengési tüneményeket valamennyi ismerősöm igy ta- 

 pasztalta. I) 



Ezen adatok nagyobbrészt olyan egyénektől származnak, a kik föld- 

 rengést még sohasem éreztek és észleleteiket a legtöbl) esetben csak hetek 

 multán Írták le ; mihez hozzájárult még azon hátrányos körülmény is, hogy 

 e vidék leguagyobbresze távol esvén vasúti vagy telegratallomásoktól, hiányá- 

 ban van a pontosan járó óráknak. Nem csodálhatjuk tehát, hogy e leirásnak 

 a földrengés némely elemére vonatkozó részei teljesen hasznavehetetlenek. 

 Első scn-ban áll ez a bekövetkezés idejéről. Leghitelesebbnek látszik még e 

 tekintetben a bánffy- hunyadi levelezőnk, 8zentgyör(íyi Lajos urnák adata» 

 t. i. a d. e. 9'' 45' budajjesti idő szerint, mit nagyjából mindenütt a bekö- 

 szöntés idejének elfogadhatunk. Tekintve e földrengés mérsékelt kiterjedését, 

 igen valószínű, hogy az általa érintett helyek között felléj^ésének időkülönb- 

 ségei csak csekélj^ek s alighanem csak egyes másodperczekre rugók; ilyen 

 finom időmegkülönböztetések azonban az előttünk fekvő jelentésekből 

 egyáltalán nem olvashatók ki. Úgyszintén igen eltérők e földrengésnek a 

 különböző észlelőktől bijelentett irányai ; sok esetben pedig epén ellenke- 

 zőknek állíttattak. A földalatti moraj, mely a földrengést a legnagyobb meg- 

 rázkódtatás területén kísérte, szintén egy olyan jelenség, mely igen határo- 

 zott megfigyelést kíván : több esetben ugyanis még olyan helyekről is említenek 

 földalatti morajt, hol már bizonyára észlelhető nem volt. Több ízben ugyanis 

 loldrengési morajnak az a ropogás, recsegés, csörömpölés és susogás vétetett, 

 mi voltaképen a háztetőnek, a padlózatnak, az ablakoknak és bútoroknak 

 megrázkódtatása folytán keletkezett, a mint azt Imrp: Lajos úr (Deés) jelen- 

 tésében nagyon helyesen ki is emelte. 



Ha eltekintve ezen hiányoktól az előbbiekben felsorolt jelentésekből 

 ezen földrengésnek egyes momentumait grafikus módon a geológiai térképre 

 rávezetjük, akkor az adatok hiányossága daczára mégis igen érdekes ered- 

 ményre és következtetésekre jutunk, (1. a mellékletet). 



A legerösi'hb megrázkódtatás területe főleg Zsibó és Szurdok, sőt még 

 Dabjon-Ujfalu és Szilágy-Cseh, részben pedig még Csáki -Gorbó környékére 

 esik. E kör nem túlságosan nagy s legföljel)b vagy 700 nég}'zi't- kilométerre 

 vagyis ki) 1 % D mfre becsülhető. Falrepedések, kémenyhullás, részben pedig 

 csak vakolathullás jellemzik e területet. E jelenségekb(")l következtetve itt a 

 földrengés intenzitását 6.5-re becsülöm. A föld mozgását ezen a területen 

 erős földalatti moraj is kiséi-te. 



Ez utóbbi azután tetemesen túlhaladta a legerősebb megrázkódtatás 

 körét, és Hadad, Nagy-Somkut, Kapolnok-Monostor, Nagy-Lajos, Nagy- 

 Honda, Pánczél-Cseh, Ördögkut, Zilah, Kraszna, Nagyfalu es Szilágy-Som- 

 lyó világosan jelzik ezen kör határait. A legkülső övben pedig zajtalanul 

 észlelték a földrengést, úgymint Kis-Szokondon, Gardánfalván. Nagy- es 

 Felsőbányán, Oláh-Láposbányán, Bethlenben, Apanagyfaluban, Tckin, Vajda- 



(4-J) 



