130 SZABÓ JÓZSEF 



zatot kimondani az elnöknek még úgy sem lehetett mint a silur es cambri 

 kérdésben. Az tűnt ki, hogy a kérdés voltaképen a kristályos palák eredése 

 és képződési módjának fejtegetése. Visszatükröződött a neptunisták és vul- 

 kanisták, a werneristák es huttonisták felfogása, a mennyiben a képződés 

 alapjául némelyek a megmerevedést kihűlés által, mások hidatochemiai 

 folyamat előidézte kristályodást, némelyek a normál sedimenten bekövet- 

 kezett dinamikai régiónál metamorphismust (dinamori^hismus) vették. 



Elég általánosan hangoztatták, hogy a régi kristályos palákon kivül, 

 melyek az arcliei korba tartoznak, van több országban s különösen az Alpok- 

 iján olyan kristályos pala, mely amazokhoz többé-ke vésbbé hasonlít, de 

 jóval fiatalabb és félre ismerhetlenül üledékes kőzet. Olykor ilyen pala tar- 

 talmaz kövületet, melynek segítségével a kor meghatározható. Ezen a meta- 

 fosság által többé-kevésbbé deformált kövületek vagy magában a palában, 

 olykor pedig a meszes quarcos zárványokban vagy beékelődésekben fordul- 

 nak elő. 



Néhány ily érdekes példát hoztak fel : 



a) GraptoKtok Portugálban ChiastoHtpalában. (Delgado). 



h) Ikertartalmu pala, kövületekkel. Rohan, Bretagne. (De Lapparent). 



c) Silur (•?) kövületek Norvégia némely kristályos palájában, melyek- 

 ből meglepő példányokat Reusch által kiállítva Berlinben láttunk. 



á y Márvány gazdag devon faunával, váltakozva fordul elő kristályos 

 palával az Urai-hegységben. (Nikitin, Tschenyscheff). 



e ) Sziléziában Dürrenberg mellett a kristályos palákban quarcit devon 

 kövületekkel. (Halfar). 



f) Bernben a múzeumban látni fatörzset a Guttanneni kristályos palák- 

 ban a berni Alpokból. 



g) Belemnit a félkristályos palákban Nufenen (Valais), Scopi (Grisons), 

 Fernigen (Uri) ; ez utóbbiak kétségtelenül « oxfordién » -koriak (C. Schmidt). 



LoRY részletesen tanulmányozta a mikroskopi kristályokat az alpok 

 sediment kőzeteiben, s ilyeket a Triastól kezdve egész a nummulit rétegekig 

 találván azon meggyőződésnek ad kifejezést, hogy hidrothermál eredesűek. 

 Hasonló nézetben van Issel Hunt stb., míg mások e nézetnek ellenmon- 

 danak. 



Heim úgy van meggyőződve azon tanulmányok alapján, melyeket 

 a biztosan üledékes kőzetek mechanikai módosulásán (dinamikai metamor- 

 fizmuson) s ennek azon eredményen tett, mely szerint a régi kristályos 

 palákhoz többé-kevésbbé hasonlókká lettek, és azt tartja, hogy az archei 

 palák eredésének kérdéséhez is csak így kaphatjuk a kulcsot. 



Ide vehetünk most még egy kérdést, mely nem a szakülésen, hanem 

 az amerikai bizottság jelentésében vettetett fel : váljon a kristályos palák 

 különböző ásványai szolgálhatnak- e alapul a viszonyos kor megállapításá- 

 nál ; más szóval van-e rendes kronológiai successio a különféle ásványok 



m 



