A IV-IK NEMZETKÖZI KONGRESSUS. 139 



Hauchecorne (a bizottsági ülésen már megemlített) Eurói^a nemzetközi tér- 

 képének első lapját (C. IV.), melynek kivitele Bolognában lett elhatározva 

 1881-ben. Mértéke 1 : 1.500,000. Készült a legújabb topográfiai adatok felhasz- 

 nálásával, melyeket az egyes országok küldöttek meg ; a geográfiai rész a 

 bolognai kongressus után, de a berlini előtt készült el, mig a geológiai beosz- 

 tások a kongressus megelőző határozatai alapján újabban lettek befejezve. 

 Mellékelve van külön lapon a szinkulcs. Minden sistema külön színnel bír, 

 azok emeletei pedig azon szín árnyalatával, sötétebbel az alsó, világosabbal 

 van a felső emelet kitüntetve. Általában is a régibb kőzetek kapják a legsöté- 

 tebb színt; kivételt csak a kőszén szenved, ez régi szokás szerint, fekete. 

 A kristályos és eruptív kőzetek általában veresre vannak festve a leg- 

 különbözőblj árnyalatban. A színkulcson előfordul ezekből a következő 

 1 2 osztály : 



Schistes azoiques Roches diabasiques et melaphyriques. 



« cristallins. « basaltiques. 



Gneiss et protogine. Laves. 



Eoches granitiques. Roches volcaniques (éteints et actifs) 



« porphyriques. Tufeuses stratifiées. 



« trachytiques. Cendres et Scories. 



fl ophiolitiques. 



Összesen a színkulcson 36 négyszög van, melyből ű^ jut a sediment, 

 3 az archei kőzetekre és 9 az eruptivokra. 



Prestwich elnök a kongressus köszönetét fejezte ki a berlini directo- 

 riumnak ezen nagy fontosságú munka első lapjának szerencsés megjele- 

 néséért. 



Kevésbé kedvezőnek mondható a «Nomenclator palaeontologicus» vál- 

 lalat. Neumater azt jelentette a «conseil» értekezleten (szept. 20.), hogy a 

 kiküldött bizottság kiszámította, hogy mibe kerülne a munka teljes kiadása, 

 és oly nagy összeg jött ki, hogy a kiadásra gondolni sem lehet. Capellini 

 erre megjegyezte, hogy azért az eszmét nem kell abba hagyni, hanem a tér- 

 kép befejezése után a kormányokat tán sikerül megnyerni, hogy annak a 

 kiadásához is járuljanak. 



Kiálhtás, múzeumok, tudományos estélyek. 



London a világ legnagyobb városa, metropolja nem a kis Angliának, 

 hanem a földgömb legnagyobb és leggazdagabb birodalmának, a brit biro- 

 dalomnak (the british empire), melynek ennélfogva rangja és módja is 

 van nagyszerűt fejleszteni, és fejlesztett azon szempontból is, melyből az én 

 jelentésem készül, t. i. tudományos szempontból. 



Kiállítás. Minden kongressus alkalmával vannak térképek, kőzetek, 



(88) 



