160 A HASZNOS FÉMKK NEVEI. 



teriiletet. Fáradozásainak kívánt eredménye még nem következett be s már ennek 

 érdekében is szükségesnek láttam hazai szakembereink eme közlönyében bemu- 

 tatni a íigyelemi-eméltó bányahelyet. A karánsebesi pályaudvartól egy napi, a 

 hátszegitől félnapi járó földre eső s az említett 1 "2 kim. rövid bisztraparti erdei 

 szakasz lesziimításaival kitűnő litakra támaszkodó bánya nagyon is megérdemelné 

 a budapesti vállalkozók és tőkepénzesek figyelmét. 



A HASZNOS FEMEK NEVEI. 



A közhasználatban álló fémek őskori bányászatának még mindig nem tisz- 

 tázott kérdésénél jelentékeny támpontul szolgál a buvárlóknak e fémek ethymolo- 

 giája. Magam is egyik munkása lévén a szóban forgó kérdésnek, sietek hasznomra 

 fordítani minden ide vonatkozó adatot s mert az alább bemutatandó czikk épen 

 olyan írótól (E. Keyer bécsi egyet, tanár) származik, ki szakbeli tevékenységénél 

 fogva egyar:int hitelt érdemel, legyen szabad tőle e i'övid közleményt bemutatnom. 



1. Sémi liamita nevek. A réz és öntvényei az egyptomiaknál chomt, chemt 

 nevén szerepelt, sőt a lándzsára is átalánosították e nevet. 



A vas = ba (vagyis kő, anyag) és pedig ha en pe=menykő, meteorkő (kop- 

 tul = Cenipe) és ha en to = agyagvas. 



Az <m neve nem maradt fenn, jóllehet óntárgyakat Egyptomban találtak. 

 Meglehet, hogy tekset néven említették, mert így nevezték, nagy ritkán a Ptole- 

 máusoktól kezdve az ajtóp;intokat, de soha a fegyvereket, eszközöket. 



A réz és bronz közös neve többféle vala. így nehas (chaldeusoknál) nehoso, 

 nehas (zsidóiil), nuchas (arab és abess.) A későbbi chaldeusok karkonia-nak hívták 

 a rezet és In-onzot, mely szó némi rokonságot mutat a görög chalkoshoz. A világos- 

 sárga bronz (harangércz) és a messinghez hasonló rézöntvény arab neve=:sifr 

 (asfar = siírga) volt s saffar-uíik az ilyen öntvények mesterét nevezték. (Innen ered 

 a spanyol azofar = messing). 



Az arabok és ethiopiaiak a vasat Jtadid-nak nevezték (hadad = éles, azon 

 analógián, mint acies = él = érez). Az ethiop hi rí =\as íí barate-hól {= szilárd, 

 kemény) szílrmazott. Yégi-e diazin = lándzsa, Tigreben olykor a vasat is jelenté. 

 (Az ethiopiak és rómaiak igen régóta vasból készítik fegyvereiket, holott az egyp- 

 tomiak és görögök nagy időkig a lu-onzra szorítkoztak.) 



Az ónt a phoeniciaiak és arabok kestir-nek (innen a görög kassiteros) nevez- 

 ték, holott a chaldeusok, ethiopiaiak és zsidók elnevezései az ind mifia-hó] szár- 

 maznak. A naga (ind), naak (ethiop), anak (chald zsidó). Naga és anak olykor 

 ólmot is jelentett, minthogy a rómaiak is gyakran összetévesztek e kettőt (plum- 

 bum album és plumbum candidum). Az indusok is többféle névvel éltek Grabbe 

 szerint s csak utóbb vitte be a kereskedelem a sémita kestirt oda is. 



± Ind európai Jémv evek. Itt sokszorosan rokonalakok lépnek fel. Aes (latin) 

 = réz, rézöntvény, eszköz, fegyver, érem, mivel e fém az őskorban igen hasznos 

 vala. Kokon az fessel ais (got), er (ó-felnémet), eir (öéjcz ném.), ore (ang.) és pedig 

 utóbbi mint a feldolgozandó érez neve. 



(104) 



