162 IRODALOM. 



réz és bronz szolgáltatá feg^^'erzeteik anyagát s ezeket chalkos néven említek. Clial- 

 cides, pyrites néven emlegették az érczeket Kis-Azsiában, valamint az Archipela- 

 gusban a bányászat által elhíresített helyek ilynemű elnevezése gyakori (Chalkis= 

 Syriában = Eiibalasz, a híres Cholkis tartomány stb.) E szó az indeurópai nyelvben 

 ismeretlen és sémi származásáról fennebb volt említés. 



Hasonlóképen Kis-Azsiára utal a chalybs (aczél) elnevezés, miután a Fekete 

 tenger partjain laktak az ó-korban nagy híiTe jutott chalybok. A metallon =: vas- 

 rög az arab matal (kiszárad) matalra utal, mely vasdarabot jelent. Az arany elne- 

 vezése is sémita, mert chrysos a phoeniciai clmruzhol származik. 



A növény-, mérték- és súlynevek, gyógy- és fííszerek nevei is mind sémita 

 számazásra vállnak, annak jeléül, hogy ezekkel állott legsűrűbb érintkezésben az ős 

 Görögország. Csupán '■1 fém neve származik indeurópai gyökből. így sideros (vas) 

 Pott .szerint a latin sidus (homlok). Tvidas = kék, sveta (szláv) = fehér világító 

 áll összeköttetésben, sőt a sviditus (sanskrit) = olvadt és sveudaui = lap, fark 

 szavakból is eredhet. Végi-e az aor (fegyver), mely eredetileg metallum jelentéssel 

 bírhatott, említhető a görögöknél, mint amely az importált chalkost hamar kiszo- 

 rította. (Mittheilungen der anthropologischen Clesellschaft in Wien). T. G. 



IRODALOM. 



(1.) Téglás Gábor: Eg}' új csoutbarlaiig a hunyadmegyei Petrosz falu 

 határán s a fléli Kárpátok szegélyzetében. (Matliematikai és természet- 

 tudományi Értesítő. Kiadja a magyar tudományos Akadémia. 1885/6; 

 IV. kötet; p. 74.) 



Gábriel Tkglás. Neue Knocbenböhle bei Petros. (Matbematiscbe und natur- 

 wissenscbaftlicbe Bericbte aus Ungarn. 1885/6. Bánd IV; p. 157.) 



Messze a közlekedési fővonaloktól a Sztrig;^' folyó felső völgyeiben sikerűit 

 szerzőnek a krétakorú mészképzödményekben, mely a hunyadmegyei déli Kárpá- 

 tokhoz támaszkodik, Petrosz falu mellett egy csontbarlangot találni. 



Akiir Puj, akiir Kri vadiából történik a kiindubís, az út első része a Sztrigy- 

 folyó által áztatott mészsziklák közt beékelt völgybe mélyed, a honnan már a 

 barlang nyilasa is látható. Nem messze a 8ipotulu-nak nevezett torreustól, mely 

 meglehetős magassí'igból esik alá, veszi kezdetét az út második része, mely a 

 meredek, sűrű bozóttal benőtt lejtőnek körülbelül két órán át tartó ftiradságos 

 megmászásából áll, míg az egy merőleges sziklafal tövében levő háromszögletű 

 «Gam'a Pojeni» nevű nyilashoz érünk. 



A barlang tíirnaszerűen mélyed lefelé, melynek vége pinczeszerűen kiöblö- 

 södik, ehhez egy aknaforma mélyedés képezi a lejáratot. A 7 méter széles és 15 

 méter hosszú barlang, valamint a bejáró hozzii stalagtitek és stalagmitekkel vau 

 ékítve. Végét egy keskeny sikátorban éri. 



(.106) 



