16(? IRODALOM. 



ságát, mely szerint gyakran a raellékkó'zetben mutatkozik oly pontokon is, hol a 

 telér meddő, nem igen képzelhetni, hogy a természet adta kincsek csak ily korl.í- 

 tolt kiterjedésű helyeken és oly kevés erekben rakódtak volna le, hogy a "Lorettoo- 

 és «Hofifnunggottes«)- bányatelkekben, úgymint a «Mariahilf')- és «Sigismimdi» 

 telkekben, kiváltképen a két egymástól 340 méter távolságra eső helyeken a 

 felsoroltakon kívül egyéb diis érczpont vagy nemes ér feltalálható nem volna. 

 Mióta a bányák fennállanak, a mivelést mindig csak a pillanatnyi érdek 

 vezérelte, tekintet nélkül az érczelőjövetel szakadozottságára és rövid ideig 

 való tartósságára, a bányák jövőjét teljesen ignorálván. Szabályos, új érczfekhe- 

 lyek feltalálását czélzó kutató és feltáró vmnkdl átok sohasem foganatosíttdttak és a 

 bányák fentartásáról még a legnagyobb áldás idején sem gondoskodtak. Egy 

 nemes pont elérésével csak oda irányúit minden törekvés, azt mihamarább kizsák- 

 mányolni, nem törődvén az utódokkal. Az érczpont lefejtésével a mivelés egy- 

 ideig még keservesen folytatott, míg végre teljesen megszűnt. Nagyobb szünet 

 után a régi dússágra való visszaemlékezés újból felébreszté valaki kapzsiságát, a 

 berakatot eltávolíttatták és i\jabb érczpont elérése és lefejtése iitán kevés idő 

 múlva az elŐregondoskodás nélkül vitt mivelés megint csakhamar véget ért. így 

 történt az a legutóbbi időkig és ez, kevés szóval mondva, a legtöbb erdélyi magán- 

 bányászat mivelésének hű képe. 



A faczebajai bányavidék topographiai viszonyai oly kedvezők, hogy a leg- 

 mélyebb «Sigismund» -tárna egy altárnával 200 méten*el alávájható volna. Szája 

 .5 kilométer lenne Zalatnától, a vízdús Ampolypataktól csekély távolságra ; a Prá- 

 pestini-ér 1 :20() méter vájassál eléretnék és aránylag rövid vágatokkal nemcsak a- 

 faczebajai ismert érczfekhelyek, hanem még a Zsibold, Turnu és Hanus hegyeken 

 a középkorban élénk mivelésben volt elfúlt bányák érintetlen mélysége hozzá- 

 férhetővé válnék. 



II. A Faczebajától 2 kilométernyire fekvő Mindszent-bánya a Kunkuhegy- 

 egyik lejtőjén fekszik. A hegy kőzetét porphyi- képezi agyagos és quarzos palabete- 

 lepülésekkel és nagyszámii mészpát-ei'ecskékkel. A mivelés nagyobbííi-a az egyetlen 

 hatalmas Mindszent-teléren folyik, melynek legnagyobb vastagsága 6 méter. 



Az érczelőjövetel kén- és rézkovand, ólom-, zink-, antimon-fényle és fém- 

 arany. A kiválasztott érez 10(J kgjának középtartalma 2.") gr. finom arany s 

 ugyanannyi finom ezüst. 



Arany-ezüsttartalom gi-ammokban 1 tonna vagy K 

 bányai érczben : 



1. Tömör ólomfényle ... ._- ... .-- - 



2. Antiraonit és ólomfényle ... -.. ._. — ... 



3. Kovand ... ... _ . ... ... .-- -. 



-i. Kovandos-horganyos érez ... __. ... ... ... 



h. Tiszta tömör horganyfényle ... - 



r>. Quarz érczimprágnatiókkal ... ... 



7. Mara ... ... ... ... 



S. A múlt században beváltott legdúsabb érez 



'.). A múlt században nagyobb mennyiségben beváltott 



érezek tartalma . ... 1500 350 



(110) 



