IRODALOM. 167 



Az itteni biínyjíszat ősrégi eredetű s hihetőleg már a rómaiak idejében űze- 

 tett, miről terjedelmes külfejtések nyomai tanúskodnak. Az 1 753-ik évben e bányát 

 Kun István gróf szerezte meg s egy társulat élén a Mindszent-tárnát 400 méter- 

 nyire újból felnyitotta, de sikertelenül, minek folytán a mélymivelés vette kez- 

 detét, melynél a szerencse annyii'a kedvezett, hogy a társiilat 175!)-ben hónap 

 alatt 50,000 frtnyi értékű erezet termelt. 



A bányabii-tok i középmértékből s 1 szabadkutatásból áll. 



A fentnevezett altárna 5 kilométerre hajtva e bányát is 100 méterrel 

 aláméljátené. E bányát szintén Stach Frigyes miveli, ki jelenleg egy érczfeldol- 

 gozó műhelyet épít kaliforniai systema szerint, mely S0,()00 ft-tba kerül és leg- 

 később már folyó év május hav;lban működni fog. 



Gezei.l Sándor. 



(8.) SzÁDEczKY Gyula: A magyarországi obsidiánok különös tekintettel geo- 

 lógiai viszonyaikra. A szövegbe nyomott négy fametszvénynyel. (Pirt. a 

 term. tud. köréből. Kiadja a m. tud. Akadémia. XVI. k. (> sz. 188G). 



Szerző a régibb vizsgálatok eredményeit (Beudant, v. Richthofen, Doelter, 

 Szabó stb.) saját észleleteivel kibővítette és nemcsak az obsidiánra, de a trachytok 

 egyéb üveges módosulataira is kiterjesztette figyelmét. Tulajdonképen csak a 

 Tokaj-Epei;jesi és a zempléni Határhegység obsidiánjait ismerteti, s a vidék lelet- 

 helyeit kimerítően felsorolja. Mivel az egyéb üveges módosiilatok az obsidiánnal a 

 legszorosabb összefüggésben vannak, és ezt mennyiségi'e nézve jóval felülmúlják, 

 azokat is vizsgálatai tárgyává tette, különösen figyelemre méltatva azok viszonyát 

 a szomszédos kőzetekhez; az eddig még kevésbbé ismeretes vidékek geológiai viszo- 

 nyait részletesebben írta le (pl. Szőllőske, Telkibánya környéke stb.). 



A úű lapra terjedő dolgozat két részre oszlik ; az elsőben a szerző egy rövid 

 történeti bevezetés után ez érdekes vulkáni üveg physikai, chemiai sajátságait és 

 egész általánosságban annak petrographiai szerkezetét ismerteti ; a másodikban a 

 magyarországi obsidiánok előfordulási viszonyait részletesen leú'ja. 



A magyarországi obsidiánok színe, fénye különböző, de a keménység, tö- 

 möttség és az olvadás foka szintén egy kissé változó a lelethelyek részmt. Az egyes 

 lelethelyek : Sőtc't- fekete, érik ilvegfenyií ohsididnok a Tokaj-Eperjesi hegység déli 

 részében a trachyttufából, továbbá Erdőbényén, Inondohan, Zsákoson, Tolcsván,Bel- 

 lőn és Szőllőskén ; szürke és zöldes színű obsidiánok Mádon, Olasz-Liszkán másod- 

 lagos fekvő helyeken ; fehérsáros obsidiánok Tolcsván és Szőllőskén az eredeti 

 fekvő helyekről. 



Veres obsidiánok Tokaj -Hegyalján nem fordulnak elő nagy mennyiségben ; 

 legtöbb van Tolcsván a Gyapároson, találhatók ezenkívül még Olasz-Liszkán, 

 Szántón a két Sátorhegyen perlites trachyttufában, a Patócs dombon, Bodrog- 

 Keresztúmál egy perlitfalban és az északi vidékeken Szalánczon ; fekete foltos, 

 vörös obsidián Tálya és Ei'dőbénye közt a Eakottyáson és az imént felsorolt lelet- 

 helyeken található. 



Az egyes lelethelyek obsidiánjai közt úgy a szín, mint a fényre nézve 

 meglehetős változatok vannak. Szerző több magyarországi obsidián fajsúlyát 

 piknométerrel meghatározván, a következő eredményekre jutott : 



(111) 



