ISO IRODALOM. 



(11). Dr. Primics György: A vádi'öhjifi Gyálii-Urszidiij araniihániiatcridct 

 qeoíoiiiai és bányageülogiai císzontfai. (Orvos-természettadomátiyi Érte- 

 sítő. 1887, Xn. évfolyam, p. 205—214, egy tábla rajzzal ) 



Vádvölyy (Valea Váduluj) község a bihari hegység és a gyalui havasok keleti 

 oldalán, a Kis-Szamos forrás vidéki Muntyele-máre délkeleti szélén van. A bánya- 

 terület maga a (íi/dhi-Urszuluj nevű hegygerinczeu található és a Muntyele-máre 

 ki-istálvos-palás övének széléhez tartozik. E térséget három oldalról patakok szegik 

 be, a nyugati szélen pedig egy keskeny nyeregformájú hegygerincz végezi ; mek- 

 korasága mintagy 2 □ km. és azon két magasság, ú. m. a Gyálu-Urszuluj (1007 m.) 

 meg a Kápdebó (958 m.) ötlik szembe. Az egészet majdnem csakis kristályos palák 

 szerkesztik egybe, a melyekben itt-ott eruptiv kőzetek telérei lelhetők. A tapasztalt 

 közetek : gneissok, kristályos palák és eruptiv kőzetek. A (iiieiü'i leginkább a Káp- 

 debó körűi mutatkozik ; vékony palás, csillámja, földpátja igen megváltozott ; quarz- 

 erek hálózzák át és helyenkint pyrites. 



A kristályos palák sorában csillámpala a legtöbb a Gyalu- Urszulujon, a mely- 

 hez még ampJiihol-paldk és -fineissok meg chloritos-talkos és chloritpaldk sorakoz- 

 nak. A csillámpalák sem üdék többé ; sok quarzot, változó módon fehér meg 

 zöldes csillámot, néha kevés gi-ánátot, helyenkint pedig kevés földpátfélét is lát- 

 tatnak. A repedésekben csekély limonitos pyi-itre akadni, az igen quarzos palák 

 pedig aprócska pyiittel néha bővelkednek és ilyenkor a csillám rendesen talkos. 

 Az eruptiv közetekből lUorit és dacit lelhetők. A diorit a napvilágra nem 

 bukkan, de a Lati patak alsó részénél a bányában tapasztalható, mikép a Gyálu- 

 Urszuluj kristályos masszájában vékony teléreket formál. A diorit teljesen meg- 

 változott, zöldes szürkés, igen tömött és pyrittel bővelkedik. A község alsó házaitól 

 kezdve a Porkuczi patak torkolatáig a Vád patak dacitpartokban folyik, mely 

 kőzet igen zöldköves, sok pyrittel. Dacittelérek a Vád patak baloldalán is vannak, 

 sőt a . Gyalu- ürszuluj masszájában folytatódnak. Primics azt véli, hogy ezen 

 vádvölgyi dacit-telérek az érczpatakiak folytatásai. 



A kristályos palák kibukkanó rétegein tapasztalható, hogy a csapás iránya 

 meg a lejtések foka lépten-nyomon más és más, a mi ezen aránylag csekély terü- 

 leten bonyolódott geológiai szerkezetet gyaníttat. A dolgozathoz mellékelt térkép 

 az ismertetett viszonyokról, habár kissé sémás módon tájékoztat, a mit egyébként 

 a szelvények hiánya folyt;in máskép várni nem is lehet. 



A dolgozat második részében szerző a Gyalu- Ürszuluj bihiyaterület arany- 

 as ezüsttartalomú érez előfordulásának geológiai és biínyászati múltjiít vázolja. 

 Megemlítésre méltó, hogy a telérek mellékkőzetei, főleg a kristályos palák többnyire 

 megváltoztak. A telérközetek is majdnem kivétel nélkül zöldkövesok és töbl) vagy 

 kevesebb pyritet tartalmaznak. A Gyálu-Urszuluj érczelöforduLis.ít hasonlónak 

 ítéli a hideg-nzamosihoz és az árzpatakihoz. Ércztermő kőzet a Gyálu-Urszuluj 

 területen is első sorban a dacit, másod sorban a diorit. A bányásza sra érdemes érez 

 előfordulását Dr. Primics az Alsó Szt. Anna és a Felső-Okörfő (Kíípdebó) b;ínyilban 

 figyelte meg. 



Az nh(i( Szí. Ainnt ) hííni/d a Tjáti patak alsó részében van. A tárna vízszin- 

 tesen, nagyjából éjszakról délfelé halad a hegy abl. Hosszasiíga is méter és ugyan- 

 azon oldalra két rövidebb mellék vágás ágazik el abból. A bányát railldmpnldhan 



(1-241 



