IRODALOM. IHI 



vágták ki, mely kőzet mállott, gyűrődött óa helyenkint talkos. A bánya szájától 

 mintegy 3S- 3'J méter távolságban egynehány méter vastag, pyrittel bővelkedő 

 tömött diorittelér csap át, a melyen túl végig igen megváltozott quarzitos- 

 talkos pala következik. A tííblán mellékelt átnézetes alaprajz a rétegek igen vál- 

 tozó csapását is láttatja. E bányában mindenütt, de leginkább a diorit-telér köze- 

 lében és a tárna vége felé a palákat keresztül kasul vékonyabb, vastagabb 

 (]uarz-erek szövik át. Aranytermö érez a pyrit, másféle érczre mostanában nem 

 akadtak. A pyrit előfordulása átalános, legbővebb a diorittelér táján és a feltárás 

 végén, hol a quarzitos talkos palát a pyi'it teljesen impregnálja. A palák hasado- 

 zott és mállott volta a bányászkodásra kedvező, az érczes kőzet feldolgozására, 

 az elszállításra is kedvezők a viszonyok. Hogy pedig egyátalán haszonnal jár-e a 

 bányászás, Pkimics közöl a zalathnai m. kir. kohóhivataltól néhány próbaered- 

 ményt, így a bánya falaiból vett és meddőnek vélt hatféle kőzet iszapolási mara- 

 déka (>r)0" u— 4"5S" u, ezekből pedig középszámban 1 métermázsa érczmaradék 

 (szerző a «marai) szót használja!) 5'7 gr. aranyezüstöt szolgáltatott, még 

 pedig 3*0 gr. aranyat és í2"7 gr. ezüstöt ; a fémérték 4 frt 20 kr. A pyrit törme- 

 léket is megvizsgálták, holott 1 métennázsa pyrit 49 gr. aranyat és 21 gr. ezüstöt 

 adott ; a pyrit métermázsájának fémértéke tehát 70 fi-t 24 ki-, agio nélkül. 



Az aranyi'a és ezüstre nézve részletesen közölt elütő eredményekből úgymond 

 szerző ((gyanítható, miszerint úgy az arany, mint az ezüst más és más palaválto- 

 zatok érczéhez van kötve . . . érdekes lenne megtudni, hogy melyik palafaj vagy 

 változat mily physikai tulajdonságokkal bíró pyritje tartalmaz több aranyat és 

 melyiké több ezüstöt. » Kétségtelenül érdekes volna tudni, hogy a több arany- vagy 

 ezüsttartalom miféle ((physikai » tulajdonságban módosítja a pyi-itkristályokat, 

 de nem szabad szem elől tévesztenünk azt sem, hogy pl. e;iy ugyanazon kőzetféle- 

 ségből több próbát kellene megvizsgálni, mielőtt azt véljük, hogy az arany meg 

 ezüst változó mennyisége csakugyan más és más kőzetváltozat érczével jár. Tapasz- 

 talásból tudjuk ugyanis, hogy az arany ezüsttartalma mennyire változó és hogy e 

 kettő pl. az aranykristályokban semmi stöchiometriás viszonyban sincsen. 



A másik bánya az Őkörfő (Kdpchbó) bánya,-' mely a hegygerinczen át 

 vezető szekérút közelében van. A műveleteket a (ineisHban találni, de jelenben a 

 bánya gazdátlan jószágra emlékeztet. A gneiss megváltozott és a nemesfémet szol- 

 gáltató érez itt is a pyrit, mely ugyancsak magában a gneissban lehet, de leginkább 

 a vékonyabb- vastagabb quarztelér-hálózatban találtatik. A bánya tekervényes ágai 

 egykori élénk munkára vallanak. Atalában véve a Gyálu-Urszuluj-t az aranybá- 

 nyászok régóta művelték, rég beomlott bányák, horpadások és hányások tanújelei 

 ennek. Pkimics térképén a főbb bányafeltárásokat is megjelölte. 



ScHMiuT Sándor. 



(12). Dr. Herbich Ferencz: Egy új érczelöfordulásról a Gyalu BradiUujon, 



Szt-Lászlótól Ny.-ra. (Orvos-term. tud. Értesítő, 1887, XII, p. 215—217.) 



Andkássy GiLLA gi-óf 1 885-ben Kis-Fenesről a Jára völgyébe utat építtetvén, 



a plopti híd éí-zaki hídfőjének alapozásánál antimonéirzehre akadtak. Dr. Hebbich 



-■ Szerző dolgozatában egjszer «KápcIebó», a többször pedig «Kábdebó», ((Kíili- 

 debó» névvel nevezi meg; a térképen pedig <(Kapdebó»-riak írja. Melyik az igazi? 



(125; 



