18í2 IR0DAL03*. 



188G-ban megszemlélte a helyet és a tanácsára ásott gödörben valamint a terüle 

 bejárása folytán meggyőződött, hogy ezen érczelőfordulás nem csupán helyi, hanem 

 hogy a jellemző kibúvások után indulva a csapás irányában már a felületen is lát- 

 hatóan kiterjed. A kibúvások pontjain néhány munkással vagy 14 napig dolgoz- 

 tatván kiderült, hogy az antimonérczek más ásványok társaságában egy nagyobb 

 részt fehér, elmállott talkos anyagban vannak, mely az ottani csillám palán hatol 

 keresztül. Az antimonérczkibúvások u. i. a Szamos hegymasszához tartozó 1048 m. 

 magas Gyalu Braduluj délnyugati lejtőin találtattak és Herbich itt a csillám- 

 palában egy nagy szakadék későbbi kitöltését vagjis télért konstatált, mely helyen- 

 kint 2 m. vastag és a talkos telérkőzetben még dolomitot és quarzot szolgáltat. 

 A dolomitos részletek inkább a fedőben, míg a quai'zlencsék és -rétek a középen 

 meg a fekvőben találhatók. 



A dolomitos övben pyrit és barnapát termett, a quarzban és leginkább annak 

 hézagjaiban azantimonit szép kristályos részletekben fészkel. Az antimonit részint 

 hosszú kristályokban, részint rudasán, kévésen vagy körsugaras robtokban meg 

 vaskosan nagyobb darabokban is lelhető, de bőven sehol sem találták, az igaz, 

 hogy csak alig á m. mélységig kutatták is. Társaságában ritkán sphalerit, gyakran 

 vörősantimonércz, pyrit és antinumokker gyűjthető. 



De a mellékkőzetet is vékony érczerek hálói szövik át, leginkább apró pyrit 

 és antimonit csomókból. A zalathnai kohóhivatal próbája szerint a vaskos anti- 

 monérczek métermázsája 7*04 gr. ezüstöt és 0*56 gr. aranyat szolgáltatott. 



ScHMiDT Sándor. 



(13). Dr. Benkö Gábor: Ásványtani közlemények Erdélyből. (Orvos-term. 

 tud. Értesítő, 1887, XII, p. -21 7—220.) 



Szerző 1886-ban az Erdélyi Múzeum Egylet megbízásából az Krczlieuysáj- 

 ben 24 bányahelyet látogatott meg és mintegy 200 darab ásványt gyííjtött, közöttük 

 22 olyat, mely az erdélyi Múzeum ásványtárában hiányzott. A nevezetesebbek a 

 következők : 



BwJium, Korabia keyy. Vaskos chnlcopyrit, pyrit és quarz keveréke a «Baja 

 de árama » nevíí bányában. A chalcopyrit tarkán megfuttatott, kristályok is meg- 

 figyelhetők ; aranytartalma miatt bányászszák. 



Bukuresd. Az itteni «Buna vestire a lui Juon» bányát már lS4Sóta müvelik, 

 de csak időnként. Mintegy két év óta egy újabb társaság dolgoztat, s a tárna most 

 mintegy .35 m.-nyii-e halad. Az arany itt, úgy látszik, nem termés állapotban fordul 

 elő, hanem az érczekben eloszolva. Az érez métermázsája 12 gr. aranyat és 28 gr. 

 ezüstöt szolgáltat. Az érez leginkább pyrit, melyet hnom sávonként vagy össze- 

 vissza elegyedve sphalerit meg chalcopyrit hat át. Chabasit és calcit a további 

 ásványok. A calcit vagy — \ sE, vagy skalenoéderes és oszlopos kristályokban lel- 

 hető ; a chabasit kristályai víztiszták, de igen aprók és rovátkosak. 



Herczeyány. A telértöltelék hézagait fénylő dolomit rhomboéderek cso- 

 portja borítja. 



Fiizesd. Pyrit, ->eürx., -a sphalerit és galenit keverékét borító quarzkérgen. 

 Arayonit, finom ttíformáju kristályok vagy mint ágas-bogas hófehér vasvirág a 

 régi bányákban. 



