1:85 



Az ikerszahdsi a (211) szerint való összenövésnek megfelelő, mert a Dauber 

 meghatározta ikerlap a rliombos symetriiínál o (lOl). 



A többi akautliit-kristályokról szerző megjegyzi, hogy KENNooTTnak joa- 

 ckimsthali kristályai a szabályos (211) formára vezethetők vissza, a midőn a 

 tövisszerű kristályon többé-kevésbbé jól a (211), (121), (2Tl), (121), (2Tl), 

 (T21), (211), (121), (21T), (12T), (211), (121), (2TT), (T2T), (2lT) meg (T2T) 

 lapok tapasztalhatók. A Bocomáról (Chile) származó kristályokon a szabályos 

 (211) és (101) mint rhombos prisma, makrodoma és piramis tapasztalhatók. Az 

 annabergi kristályok formái, a melyeket Grofh ismertetett, így változnak meg : 

 a= (100), ;; meg c = (101), v (103) = [233), co (141) = (253) és - (161) 

 = (275). 



Dr. Kkenneh záradéka, hogy az AgaS « egymagában nem ki-istályodik rhom- 

 bosan, » tehát a « redruthittal CuaS wgwí is iHoiiiorpJnK Végül megjegyzi, hogy mivel 

 az ezüstsulíid újabb atomistikus írásmódjának egyik fötámasza a redruthit meg az 

 akanthit isomorphiája volt, ez pedig dolgozatában megczáfoltatván, egyik támasz- 

 tékát ugyancsak elveszti. 



(A ref. megjegyzése. Mivel úgy az akanthit mint az argentit szögértékei 

 tág határokkal ingadoznak, a közölt átváltoztatás teljesen megokolt. A fenti jegy- 

 zékben hiányzó Dauber közölte g. (8. 20. 1 } is a szabályos (21. 19. 16) neg\"s-en- 

 nyolczasnak megváltoztatható. A mennyiben szerző azonban csakis ennek folytán 

 az Ag2 S és Cu2 S isomorphiáját megczáfoltnak vallja, a ref. úgy véli, hogy kívánatos 

 volna, az akanthit szabiilyos symetriáját még egyéb úton is megbizonyítani, a hol 

 az etetési próbák talán első ízben nevezendők, — mert a physikaian isomer tes- 

 teknél már gyaki'an tapasztaltatott az egyes változatok hasonlatossága. Még akkor 

 is, míg az Ag2 S meg Cu2 S isomorph keverékeit meg nem czáfolták, ha az akan- 

 thit szabályos valóban, ez az Ag2 S meg Cu2 S isomorphiáját csak annyiban mó- 

 dosíthatná, hogy a rhombos Ag2 S még csak keresendő. De mindenesetre meg- 

 figyelendő, hogy az ezüstsók az isomoii)h sorokban az érczeknél nevezetesen 

 eltérők, mint pl. a normális sulfarseniátoknál meg asulfai'seniteknél.) 



ÍScHMiDT Sándor. 



(16). Franzenau Ágoston: Vizsfiálatoh aseissi'havas Datolith szögértékének 

 állandóságáról. (Math. és term. tud. Értesitö, 1887, 5, 233 — 239.) 



Szerző ezen a czímen a sehsi havasról származó datolith-kx'isiklyok gonio- 

 méteres vizsgálatát közli. A materiális a nemzeti Múzeum gyűjteményéből való és 

 az újabban ismét megtalált termőhel^\TŐl származik. A datolith 1 mm. — 1 cm. 

 széles kristályokban nagyobb apophyllit táblákra telepedett ; a kőzet mállott 



(129) 



