A TOKAJ-EPERJESI HEGYSÉG. 245 



geológiai viszonyáról. De Wolf adatai is hiányosabbak a jelzett tcriiletröl, 

 mint a többi részről, a mit tán annak kell tulajdonítani, hogy ez az egész 

 liegyláncz legzordabb, de egyszersmind igen vadregényes része. 



Wolf adatai geológiaiak, az általa gyűjtött anyagot részben dr. C. Doelter 

 ismertette meg petrographiai szempontból^ és saját gyűjtése által ki is 

 egészítette. Az ö részletes adatai egynehány helyre vonatkoznak és ezeket 

 általánosítja Wolf adatai szerint. 



Az általam ismertetendő területnek csak egy pontjáról, a füzéri várhegy- 

 ről ír le Doelter kőzetet és ilyennek mond aztán egy egész nagy területet.^ 

 Az ő leírását én nem találtam egészen illőnek a füzéri vár kőzetére és azon 

 területen, a melyet ő Wolf után a füzéri várhegy kőzetével azonosít, 5 külön- 

 bözően kiképződött kőzetfajtát különítek el. Doelter ezen leírása fontos 

 azért is, mert a legtöbb és a legnagyobb német tankönyvekbe fel van véve. 



A felvett terület középpontját a 896 m. magas N.-Müicz képezi. Olyan 

 magasság ez, a minőt Tokajtól idáig és ezen felül is jó darabig nem találunk. 

 Ezen középpontból sugárszerűleg de hajlongva minden irány felé kúpokkal 

 díszített hosszabb-rövidebb gerinczek húzódnak, a melyek rendesen hirtelen 

 esnek egy alacsonyabb párkányféle csoportra, a mely a maga részéről szélein 

 újabb apróbb, helyenként izolált kújíokat alkotva ereszkedik keletre a 

 Ronyva, nyugatra a Hernád völgyébe. 



Ez alkalommal részletesebben magáról a N.-Míliczröl es centralis cso- 

 portjáról, továbbá a Hársashegy csoportjáról kívánok szóllani. 



I. Biotit-orthoklas-plagioklas-quarztrachyt és rhyolith. 



Ezen kőzet alkotja a közvetlen Pusztafalu felett észak es északkeletre eső 

 hegyeket. Kiálló meztelen meredek fehér sziklái által tűnik fel es különböz- 

 tethető meg a többi kőzetektől és vadregényes színezetet kölcsönöz a külön- 

 ben lombos erdővel fedett szép vidéknek. 



A Tolvaj-hefiy (666 m.) képezi ezen typusnak középpontját. Nyugotra 

 a Bükk rétig, északra a Vaskapuig, és az Izratóíg terjed. Keleti határát az Izra- 

 pataka képezi, déli határául nagyjából a Pusztafaluból Kozmára vezető utat 

 jelölhetem, de ezenbelől is esik egy idegen pyroxentrachytfolt t. i. közvet- 

 len a falu északkeleti határán eső Budahegycséje. A falu deli oldalán az u. n. 

 Hegy'cse dombon és a Birógödrében találjuk még ezen typust. 



' Ueber eiuige Trachyte des Tokaj -Eperjeser Gebirges. Verhanrllungen der k. k. 

 geol. Reichsanstalt. 1875. p. 11)!). 



'■^ U. 0. 2'20. lapon «Untcr den aus diesein Gesteine zusaiiiiuengesetzteu Kuppen 

 siiid besonders folgende nennenswerth : Füzérhegy, lluiue Füzér, Tolvaj hegy, Ordahegy 

 (helyesen Orita), Almáshegy, Nagy u. Kis-Miliczhegy, Sarhegy» (helyesen Szárh.). Wolf 

 ezeken kívül még (fentemlített szövegében a 250. lapon) említi a következő hegyeket 

 Őrhegy, Magoshegy, Remete-hegy, Nyaraderhegy (?), Hcnnaházhegy. 



(155) 



