246 SZÁDECZKY GYULA : 



Ezen területről eddigelé közét leírva nincs. Doelter Wolf nyomán 

 azonosítja a Tolvaj-hegy közetet a íiizeri váréval, a mely azonban az ö hatá- 

 rozottan pyroxentracliytos habitusával már makroszkóposán tekintve i^ lénye- 

 gesen különbözik ezen fehér typiisos orthoklastrachyttól. 



Általában nagyon vilar/os szInü kőzetek ezek, felületes rátekintésnél a 

 laachi tó orthoklas-trachytjaihoz hasonlítanak (fökülönbscg, hogy míg a 

 laachiban quarz nincs, ezekben nagyon is sok van és hogy orthoklása nem 

 olyan nagy, mint a laachié). Még jobban hasonlítanak a szerbia borácz- 

 videki Statni vrh kőzetéhez, melyet dr. Szabó J. 41- "-^''/s. sz. a. gyűjtött a 

 helyszínen. A legfehérebb féleségek a keleti részen, az Izra-tó körül és a 

 Pipíczke dombon fordulnak elö ; szürkébb már a Piiporka es a nyugati olda- 

 lán lévő kis szikla kőzete, de legszürkébbek a rhyohthos módosulatok. 



A rhyolithos módosulatokat mindenütt a terület szelén találjuk a me- 

 lyebb helyeken. A Vaska/m körüU)elöl dO m. magas egyenes sziklafalánál 

 vagy még jobban a Jagerhukor-ni alatti sziklafalnál meggyőződhetünk arról, 

 hogy az alsó rész üveges, de fel felé lassanként trachytos földesbe megy át. 

 üveges módosulatot találtam a nyugati szélen a Bükk-rét felett, továbbá a 

 déli folton a Hegy'cse és Birógödrében. 



A rhjolithosoilaa legmagasabb fokát a Vaskapu es Hegy'cse galamb- 

 szürke perlitjében éri el, mindkét helyen alárendelten találunk horzsaköbe 

 hajló módosulatokat is, továbbá a Birógödrében, de elvetve másutt is nagyon 

 tökéletlen sphaerolithos es lithophysás képződményeket. 



A nemüveges kőzetek hámatit által vörösre festve is előfordulnak 

 kis mennyiségben a Tolvaj-hegytől a Vaskapu felé húzódó gerínczen, továbbá 

 a nyugati szélen a Bükk felett. 



Az alapanijag különböző a szerint, a mint rhyolithos vagy nem rhyo- 

 lithos féleséggel van dolgunk. 



A trachytos féleségek alapanyaga rendkívül tömör, szürke, földes szem- 

 csés. Bizonyos fokú kaolinosodás látszik rajta, a mi nagyon jól tűnik fel 

 ráeső fényben. Ebben mint apr()l)b ásványok vannak földpát-töredekek, kevés 

 magnetit- szemcse és gyéren apró pyroxenek. 



A rhyolithokuál amorph üveg- alapanyag van, melyben hemzseg a sok, 

 rendkívül apró, főként krystallitos, kevesebb számmal mikrolithos képződ- 

 mény. Ezeknek nagy része pyroxenféle világos-zöld pálczika, mely a polározó 

 készülékre apróságánál fogva nem hat. Ezen újonnan képzőilött krystalli- 

 tokon kívül találunk az üveg-alapaDyagban durvál)b apró pyroxen-szemeket 

 is, a melyek egy nagy kristííly töredékének látszanak lenni. A z()ld piílczikák 

 mellett csak nagyon alárendelt szerep()k van a trichiteknek, a- melyek itt 

 apró, merev, némelykor egyen(^s vonal irányában rendezkedett pálczikákból 

 állanak. Vannak az üvegben még táblás földpátféle mikrolithok is, de szintén 

 nem nagy számmal. Ezek már nagyon gyengén hatnak a nikolokra és pedig 

 szög alatt oltanak ki; némelykor az újra beolvadás tüneményei vehetők raj- 



