248 



SZADECZKY GYULA 



Mikroszkóp alatt, hol az apró töredékek is feltűnnek, sokkal több a bio- 

 tit. Itt látjuk, hogy sok biotit meg van görbülve. Absorbtiojuk igen erős. 

 Gyakran találunk bennük pleochroitos udvarokat (sötétre fordított nikolok 

 között, midőn a hasadási vonalak az egyik nikol rezgési síkjával egyközösek, 

 poláros foltokat látunk, többnyire a kivehető zárványok körül; de ezen foltok 

 eltűnnek, ha a hasadási vonalak a másik nikol rezgésével mennek egyközösen 

 (Hegy'cse). 



A legüvegesebb perHtek biotitjánál az oldódás tüneményei láthatók : 

 barna sávok válnak le róluk és e mellett sötét barnává változnak (Vaskapu). 



Pyroxen nagyon kevés van ezen typusú kőzetben, általában véve ebben 

 van a legkevesebb a vidék valamennyi eruptív kőzete közt. Valamivel több 

 a pyi'oxen azon féleségében, a melyben a pyroxentrachy t * mint zárvány is 

 előfordul, jelesül a jágerbokori rhyolithos példányokban. 



A pyroxennel nagyobbára apró kristályos töredékek, vagy mikrolithok 

 alakjában találkozunk, csak elvétve fordulnak elő igen nagy pyroxenek is. 

 A Bükk felett lévő kőzetben találtam egy feltűnően nagy pyroxent (5 mm. 

 széles, 10 mm. hosszú), a melynek színe piszkos zöld, pleochroismusa, a mint 

 azt egy lehasított lemezkén láttam, elég nagy, a vert. tengely irányában 

 zöldes, erre derékszög alatt vöröses, ext. a vert. tengely ly el vagy ő°-ig megy 

 fel. A terminál lapok nem láthatók, egyik végén, úgy látszik, le van olvadva, 

 az oldalas lapok közül sokkal erősebben van kifejlődve a 2 véglappár, mint 

 az oszlop lapjai. Feltűnő, hogy ezen kőzet vékony csiszolatában igen kevés 

 a pyroxen. 



Az aj)ró, mikroszkóp alatt észlelhető pyroxenek részben rhombosak 

 (hypersthenek), részben egyhajlásúak (augitok). 



A hj/jursthcnck nagyobbára karcsú mikrolithok, a melyek némelykor 

 sokszorosan harántul vannak hasadozva. 



Az aucjitok extinctios szöge az oszlopos hasadással nem nagy, 19° felé 

 nem emelkedik, csupán a Hegy'csében (a Savóskútnál) találtam olyan perli- 

 tet, a melyben egy augit 4á° ext. mutat a vert. tengelylyel. 



Mindkét pyroxen pleochroismusa csekély. 



Ma(]ni'tií nagyon gyéren van ezen közetekben, csupán azokban, a 

 melyekben pyroxentrachytféle zárvány van, szaporodik fel, de ezeknél is főként 

 magában a zárványban van sok. Kisebb-nagyobb szemeket alkot ez ásvány. 



Földpátok. Bőven vannak és elég nagy szemeket és kristályokat alkotnak 

 benne a különböző földpátok. A földpátok többfélék. A nagyon üveges és sima 

 hasadási lapú orthoklas (sanidin) már makroszkóposán is megkülönböztet- 

 hető ezen tulajdonságai által a plagioklastól. 



'■''- Itt pyroxontracliytnak nevezem, mert egyedül pyroxen van benne a szines 

 ásványok kíizül, de liasonló nagyobb zárványban másutt biotitot és meghatározható 

 ohgokJast, andesiut is találtam. 



(158) 



