A TOKAJ- EPER.IKSI HEG YSÉCt. 251 



gyenge dicliroismnst mutató kristály nagy réHzén egyközösen történik a vert. 

 tengely ós a hasadási iránynyal, de sötct zöld erősen dicbroitos foltok vannak 

 benne, a melyek 1 1 °-al oltanak ki. 



A Jágcrbokortól K.-re a Tolvaj -begy oldalából származó zárványban 

 amphiholt is találtam. 



Magnetit sok van benne; egy része szabályos koczka, de van sok tra- 

 ehytszerüen megnyúlt és egyéb bizarr alakú is, akár csak az obsidiánokban. 



Van tehát e zárványban sok loldpát, pyroxen és magnetit mellett kevés 

 biotit, quarz és amphibol. Egészen azon társulása ez az ásványoknak, a melyet 

 a biotit-orthoklas-trachyt közvetlen szomszédságában nagy területen találunk. 

 Ezen zárvány és a. szomszédos közét között a kiképzödést tekintve azonban 

 olyan nagy tehát a különbség, hogy a kettőt nem azonosíthatjuk, az orthoklas- 

 trachytot ennek alapján annál fiatalabbnak nem tarthatjuk. E mellett bizonyit 

 az is, hogy egészen hasonló aprószemü zárványok fordulnak elő magában a 

 szomszéd biotit-oligoklas-andesin-quarztrachytban is. 



Hasonló, de mállott, zöldes sárga színű pyroxentrachyt-zárvány van 

 a Bakoskút mellett lévő nem üveges biot.-orth.-plag.-quarztrachytban, csak- 

 hogy ez majdnem egészen chloritos, csupán a sok magnetit ép és szintén 

 sokszor megnyúlt. 



A Hegy'cse kőzetében (Savóskút) szintén találtam ilyen zárványokat, 

 továbbá apró augitos halmazokat a vékony csiszolatban. 



Apró szcmií hiotit-gneiss zárványok gyakran fordulnak elő az Izra 

 környéke nem üveges trachytjaiban, a Bakóskútnál, továbbá a nyugati 

 határon is. 



Egy nagyobb diónagyságú gránítfélc zárványt találtam a Nagyföldön 

 egy görgetegben, a melynek vékony csiszolatában orthoklast, plagioklast, 

 quarzot, magnetitosan elváltozott biotitot találunk szemcsésen elegyedve. 

 Nagyon aprószemű. A hő hatása sok tekintetben észlelhető rajta. 



T(3/tí/Jw/^ó'. A biotit-orthoklas-plagioklas-quarztrachyt és rhyolith nagy- 

 részt rétegesen van kiképződve. A rétegek vastagsága különböző, általál)an 

 véve 10 — 15 cm. A rétegek csapása sokféle, mégis a Jágerbokor csoportjában 

 nagyjából E — J) és K — Ny közti csapást találunk, de vannak helyek, a hol a 

 rétegek meggörbülnek, körivet írnak le. A Jágerbokor csoportjában észlel- 

 tem olyan görbülést, melynél 15 lépés húralapra 4 lépés magasság esik. 



Dőlésük meredek, némely helyen csaknem egészen fel vannak állítva ; 

 a Jágerbokor alatt többnyire 00° körül dőlnek délre, de a keleti részen sok- 

 szor éppen ellenkezőleg, t. i. nyugatra találjuk dőlve. A Tolvaj kövön le van- 

 nak esve a rétegek és csaknem szintesen feküsznek. 



A rétegekre közel merőlegesen sokszor egy másik, ehhez hasonló elvá- 

 lást találunk. 



A rétegzettség következtében ezen kőzetek igen éles gerinczeket alkot- 

 nak a dny-i részen. 



(161) 



