A TOKA.) -K.I'K.H.I ESI HEGYSÉG. 



á&3 



portja trachytos kőzeteihez, ezen typns könnyen egyesíthető vohia az előb- 

 bivel ; (le a következő, nem kevésbbé fontos körülmények az egyesítés ellen 

 szólnak : 



a ) Míg az előbbi typusnál qiiarz képezte a legnagyo})b mennyiségben 

 előforduló alkatrészt, addig ebben quarzot csak ritkán és mindig minimális 

 mennyiségben találunk, 



b) A. biotit is nagyon megfogyott ezen kőzetben az előbbihez képest. 



c) Ezek ellenében sok benne a pyroxen, a mely az előbbiekben nagyon 

 is alárendelt szerepet játszott. 



Mind a három különbség arra vall, hogy ez az előbbinél básisosabb 

 kőzet. 



Ezen mikroszkópos különbségek mellé csatolom az alakításnál észlelhető 

 azon különbséget, hogy 



d) az ide tartozó kőzetek általában véve tömörebbek és szívósabbak, 

 mint az előbbi csoportéi. A laza összetartása porlós orthoklás-trachytok 

 helyett itt már némileg a pyroxen-trachytokhoz hasonló tömör szerkezetű 

 kőzetekkel van dolgunk, a melyek szívósságra nézve sokszor még fölülmúlják 

 a pyroxen -trachytokat, a mint ezt a Bába-hegy tetején és a Hársas-hegy dk-i 

 lejtőjén lévő sziklákon tapasztaljuk. 



f) Az utolsó különbség az előfordulásra nézve állapítható meg, a 

 mennyiben ezen csoport tagjai távolról se képeznek olyan meztelen impo- 

 záns sziklákat, mint az előbbiek ; sőt ellenkezőleg nagyon is el vannak dugva 

 a vastag buja kulturréteg alá. 



Ezen typusú kőzet Pusztafalutól dk.-re terül el. Geographiailag is egé- 

 szen izolált egységet alkot, a Bába-hegy (579 m.) és Hársas-hegy (621 "9 m.) 

 csoportja képezi centrumát, de felhúzódik innét egész a Dancz-patak major- 

 ságig, a melynek felső párkányzatán l)ukkan elő végső tagja. 



Most megemlítem azonban már, hogy a Bába-hegy északi és észak- 

 nyugati lejtőjének kőzete közeledik nem csak térben, hanem minőségben is 

 a biotit-orthoklas-plagioklas-quarz-rhyolithoz, mert aránylag több benne a 

 quarz és a l)iotit is több, mint az ide tartozó töl)bi közetekben. 



A rhyolith fajtái közül legtöbb a litfioidit (helyenként sphaerolitos 

 lithoidit), a mely devitrificatio által sokszor trachytos külsejű lesz ; de az üve- 

 gesebb tagok is képviselve vannak perlit és szurokkő által. 



E typus nevezetesebb rhyolithos helyei közt megemlítem a Kolbásától 

 DNy-ra eső kőbányát, a hol lithoiditot építésre fejtenek. Nevezetes ezen hely 

 azért is, mert Petrik Lajor tanár úr a legújabb időben kimutatta, hogy ezen 

 kőzet porczellán- és kőedény gyártásra alkalmas. Végy alkata Petrik úr 

 elemzése szerint : 



(163) 



