:25i SZÁDKCZKV (íYULA : 



Kovasav (Si Og) 77-35 



Tiraföia ÍAIO",) 1 



Vasoxyd (Fe,0.,) j "'-' 



Calt'iinuoxyd (Ca 0) 0-9() 



i\rafíii('sinmoxyd (IVf^ 0) O'IG 



Kaliumoxj-íl (K, ^) -^''^^ 



Natriumoxycl (Na o^ 0) 3-52 



lOO-OÍ) 



Izzítási veszteség <>*()i 



(A m. kir. földt. int. kiadványai 1888.) 



Ezt találjuk a természet és mesterség által legjobban feltárva a második 

 typus kőzetei közül ; de azért ez is nagyon igénj'telen hely, alig van 1 — 2 m.- 

 nyire kifejtve. 



A litlioiditféle kőzetre nézve említésre méltó még a pusztafalusi Hucs- 

 csér-rét felett ny.-ra emelkedő sziklatömzs, a mely csőszerű likacsai folytán 

 horzsaköhöz válik hasonlóvá, csakhogy anyaga nem olyan tökéletes üveg, 

 mint a horzsakőé. Hasonló kiképzödésü előfordul a Biste felett lévő Górpa- 

 takban is. Bistétől én^'.-ra a Hársas-hegy aljában szép gömbös spliarolithek 

 fordulnak elő, továbbá lühophysásak is. A Bába-hegy déli, a Hársas-hegy 

 déli és keleti lejtőjén szórványosan találunk (többnyire apró szemű) perlitet, 

 a mely nagy tömörségénél fogva sokszor pyroxentrachythoz hasonlít. Vaskos 

 szurokkin'd a Hársas-hegy k. aljál)an találtam. 



A trachytos felé hajló rhyolithokat itt is inkább a magasabb helyeken 

 találjuk, de lehúzódnak néhol a mélyebb helyekre is (pusztafalusi legelő). 



Áttérve a részlet leírására, legelőször is az alapaniicujról szólok. Ezen 

 közetek alapanyaga fehéres vagy szürkés színű, tömörebb, mint az előbbi 

 typusé. Kiképződésük többnyire üveges ; még a makroszkóposán nem üvencsck- 

 nck látszókban is megtaláljuk mikroszkóppal az üveges szerkezetet. A Bába- 

 hegytető kőzete a legkevésbbé látszik üvegesnek, mikroszkóppal mégis talá- 

 lunk a szürkés földes alapanyag közt sárga üveges sávokat, rövid tríchites 

 kristaUiUikLai. Kitűnő példát szolgáltat ez a devitrificatióra. A tríchites 

 képződményeken kívül tömérdek apró pontszerű vagy vonalas igen vékony 

 kristallitok vannak ezekben ; közönséges fényben nem, csak sötétre fordított 

 nikolok közt tűnnek fel nagyon jól ; a pálczikák hossztengelyük irányában 

 tehát 0° alatt vagy nagyon közel 0°-hoz sötétednek el. Vannak ezekhez 

 hasonló, de nem kristályos körvonalú foltok és pontok is. 



A mikrolithok közül sok a h]ipcvsúien, augit,földpát, marpietit. A na- 

 gyobb kristályok ugyanezek, csakhogy köztük ritkán <iiiarzot, még ritkábban 

 aviphibidt is találunk. Némelykor szürkcs szuiű mnorpíi, ojxiloa Jóitok akad- 

 nak benne. 



(104) 



