256 



SZADKCZKY OYtlKA 



Az ásványos alkatrészek leírását a quarzzal kezdem meg itt is, mint 

 legelőbb kivált ásványnyal. 



Quarz eltekintve a Bába-hegy é. és ény. lejtőjétől, csak nagyon gyé- 

 ren fordul elő ezen közetekben. A Hársas-hegy délkeleti alján lévő fehér föl- 

 des kőzetben valamivel több van, mint a többiekben. A hol quarzot talá- 

 lunk is, az mind töredék, úgy hogy határozottan prfeexistáltnak kell tartanunk. 

 Vékony csiszolatba csak nagyon ritkán kerül, makroszkóposán jobban fel- 

 ismerhető hasadozott szeme. 



A Jyiotit előfordulásáról is egészen azt kell mondanunk, a mit a quarzé- 

 ról. A kiképződést illetőleg meg körülbelől az áll róla, a mit az orth. quarz 

 typus biotitjáról mondtunk. A plíeochroitos udvarok ebben még szebbek, 

 mint az előbl)eniekben (Bába-hegy alja). A Bába- hegytetőről való devitrifikáló- 

 dott példányok biotitja magnetitos szemesés elváltozás következteben csak- 

 nem teljesen elvesztette dichroismusát; az épebbek azonban annál erősebb 

 absorbtiüt mutatnak. 



A Hársas-hegy déli és keleti oldaláról való perlit- és szurokkőben apró 

 képződő félben lévő biotit-mikrolithokat is találunk. Vörösbarna hexagonos 

 táblák ezek, egymáson feküsznek, úgy hogy éleik egyközösek. 



A pyro.xt'n azon ásványos alkatrész, a mely az egyének számát tekintve 

 a legnagyobb mennyiségben fordul elő ezen képződményekben (a lithoiditok 

 kivételével). 



A pyroxenek ezen typusban is általán véve igen világosak. 



Aiufit a Bába-hegy csoportjában fordul elő nagyobb mennyiségben. 

 Extinctiója szöge a vert. tengelyhez nagyon kicsi, többnyire 10° körül talál- 

 juk a vékony csiszolatban, 26° fölé nem emelkedik, míg az ezen vidék pyro- 

 xentrachytjaiban az augit extinctiója 45°-ra is fölmegy. 



Az migitok többnyire megrongált kristályok vagy kristály-töredékek, 

 míg a hypersthenck nagyrészt apró képződő kristálykák. Pleochroismusuk 

 nagyon csekély. Sokszor harántul vannak repedve a nagyon hosszú mikro- 

 lithosos oszlopkák. Kísebb-nagyol)b inagnetit-Bzeva zárványként bőven fordul 

 bennük elő. 



A hypersthen főként a nagyon üveges perlit és szurokkövekben ural- 

 kodik a Hársas-hegy csoportjában. 



Ainphihoít csupán a Bába-hegy ény.-i aljáról való rhyolithban találtam. 

 Harántmetszetben jól láthatók az oszlopos hasadás által előidézett rhomb- 

 mezők és egy níkollal az absorbtio. Hosszmetszetben zöldes barna és sárgás 

 dicbroísraust mutat. Extinctiója 20° fölé nem megy. 



A földpatok vannak legáltalánosabban kiképződve, a mennyiben beol- 

 vadt szemek a líthoidítokban is fordulnak elő. 



Fényes vagy fénytelen, nem nagy szem(ík ezek (makroszkóposán nézve), 

 csak kivételesen fordul elő egy-egy nagyobi) kristály. Egy ilyen földpátból 

 (9 mm. hosszú, 6 mm. széles) lemezkét is lehetett hasítani, a mely a ooPoo 



(16K) ) 



