A TüKA.T-EPKR,IESI HKGYSÉG. 257 



lapon a oP hasadással 8° ext. mutatott. Ugyanennek lángkisérleti viselke- 

 dése (L:Na=4, K = 0, olv. 4víztÍBztabelhülyagosgömb; ü. Na=4— 5, K=z:0, 

 olv. 5; III. Na=5,|K=2), olyan, hogy az oligoklas-sorozíitba valónak kell ennek 

 alapján tartanunk, kissé hajolva andesin felé. A földpátok ezen typusban a 

 lángkisérleti meghatározások szerint általában véve az olí<joklas-andedn soro- 

 zatba látszanak tartozni. Határozott kaliumföldpátot ezen a módon nem 

 találtam. 



A vékony csiszolatokban is a többszörös ikreknél töb])nyire 3 — 12° 

 közti extinctiót találunk, de vannak benne jóval nagyobb szög alatt elsötétedő 

 földpátok is. Orthoklasok is előfordulnak gyéren úgy magánosan, mint pla- 

 gioklasokkal összenőve. Sokszoros ikrek az albit törvénye szei'int igen gyako- 

 riak, de l)öven vannak nemiker plagioklasok is. A Bába- hegytető kőzetében 

 oP is egyidejűleg oo Pcxd szerint összenőtt ikreket találtam; ugyanezen kőzet- 

 ben egyik iker 36 egyénből van összenőve az albit törvénye szerint (ext. 29). 

 Isomorph zónás szerkezetű földpátok ebben is fordulnak elő. 



Általában véve úgy látszik, hogy a kevésbbé üveges kőzetekben inkább 

 a lahradorit uralkodik, az üvegekben andesin és olyjoklas. 



Vannak egészen tiszta üveges földpátok is, de egyesekben igen sok 

 a sárgás barna üvegzárvány. A Hársas hegy k. aljából való szurokkö föld- 

 pátjái)an sötétebb színű az üveg-zárvány, mint maga az üveges alapanyag, 

 i'öldes alapanyag-zárvány és kaolinos foltok is találhatók a földpátokban. 

 A földpátos töredékekről, beolvadt földpátokról a földpát-mikrolitokról már 

 az alapanyag ismertetésénél szólottam. A mikroUthok nagyrészt a lahradorit, 

 anorthit sorozathoz látszanak tartozni az elsötétedési szögletek folytán. 



Kó'zctzárványokat a biotit-oligoklas-andesin-quarz-rhyolithokban is 

 találunk. 



Bíolithalmazok (gneissból), — a minőt az előbbi typusnál is találtunk — 

 főként a Bába-hegy csoportjában fordulnak elő, inkább az alsó, mint a felső 

 tájak kőzetében. 



Szürke szinű pyroxcntrachytfélc zárványok ritkábban ugyan, de a 

 Hársas- és Bábahegy csoportjában is előfordulnak. A Hársas-hegy k. aljáról 

 való szurokkőben van ilyen zárvány, a mely pyroxen- és földpátból áll, köz- 

 tük sárgás barna üveg is van, olyan, a minő a bezáró szurokkö alapanyaga ; 

 de néhol kiszorul az apró pálczikás ásványkák közül az üveg, miáltal apró 

 mikrogránitos szövetű foltok képződnek, A zárványban lévő pyroxenek 

 (hypersthenek és kis ext. augitok) jóval nagyobbak, mint a szurokköben 

 lévők. A földpátok nagyobbára két vagy három egyénből álló zsindely alakú 

 ikrek, 30° körül lévő vagy még nagyobb extinctióval. Némelyiknél két irány- 

 ban jó hasadást látunk. Egy nagyobb labradoritban amphibol-féle apró zár- 

 vány van. 



Ezen typusu kőzetnek települése nem jól látható, mivel feltárások nin- 

 csenek. Mindössze a Bába- és Hársas-hegy tetején vannak mohhal bevont 



Földtaui Közlöny. XIX. köt. 1880. (Ifi7) ' ]7 



