SCtlAFAUZTK F. : K("lS()KIÍISTÁlAOK. 26f> 



KOSOK IIISTALYOK VÍZAKNAKOR 



(Előadatott az 1S8!>. évi márczins (i-iki szakiilésen.) 



Ismeretes, hogy a kősó rendes alakja a koczka (ooOoo), de előfordul 

 rajta mint ritkaság az octaeder (O) meg a négyszerhatliuszonnégyes (mÓ ^) 

 is. így találtak C)-eket a stassfiirti Karnallitban ; o©0oo, () én oo02 kris- 

 tálycombinátiókat Hallstadtban és Kaluszbau. Nálunk azonban, daczára 

 annak, hogy kösóbányáink szép számmal vannak, eddigelé a koczkán kívül 

 csupán csak dr. Koch Antal (Orv. term. Értesítő, Kolozsvár 1884, 398. lapon) 

 adatát bírjuk, a mely szerint a marosujvári kősókristályokon a ooOcxs-en 

 kívül alárendelten még az is észlelhető. Annál meglepőbb volt, midőn 

 néhány hét előtt Krkmnitzky Amand bányafőnök úr a m. kir. földtani inté- 

 zet gyűjteményének Vízaknáról olyan kösókristályokat küldött be ajándé- 

 kul, melyeken a koczkával kombinálva egy lapos négyszerhathuszonnégyes 

 lapjai láthatók. 



Szürke öregszemü kősóra ránőve ugyanis jókora nagyságú, 10 — 20 

 cm. élhosszal l)iró víztiszta koczkák kristályosodtak ki, a melyeknek élei az 

 m02 lapjai által tompítva vannak. E combinátió kisebb-nagyobb lapokkal 

 még több kristálypéldányon is ismétlődik. 



Kristályaink továbbá még számos üregeikről is nevezetesek, melyek 

 mind a koczka negatív alakjával bírnak és több mint félig sós vízzel vannak 

 megtöltve, míg a hátramaradott részt mozgó libella foglalja el. 



Minthogy végre mindazokon a helyeken (Hall, Kalusz, Stassfurt), hol 

 a hexaéderen kívül más alakok is jelentkeznek, a kősó kisebb-nagyobb fok- 

 ban K-tartalmú, azon gondolatom támadt, vájjon a vízaknai kősókristályok 

 nem-e szintén kálium-tartalmúak? A chemiai vizsgálat azonban, melyet 

 Kalecsinszky Sándor intézeti vegyész úr volt szíves eszközölni, csak nega- 

 tív eredményre vezetett, a mennyiben a calciumon és kénsavon, továbbá 

 kevesebb magnézián kívül a káliumnak még csak nyomát sem bírta ki- 

 mutatni. Dr. ScHAFARziK Ferencz. 



(175) 



