KÖNYVISMKRTKTÉS. 269 



KONYVISMERTPTFES. 



Franz Toula : Dir Stnnkohlev, ikre Eigcnschaftcn, Vorkommev, Ent- 

 stehungundnationalökonomis(iir lledeutunf). 208 S. mit !20 geol. Profilen 

 und Kartcn im Texte, eiiier Prodnctionstabelle und 6 lithographirten 

 Tafeln. Wien 1888. (Selbstvcrlag des Vereines zur Verbrcitung naturwis- 

 senschaftlicher Kenntnisse in Wien.) 



«Mai fejlődésünk alapját a kőszén képezi !» Ezen jelszóval kezdi szerző 

 a művelt közönség számává írt munkáját, és a tudomány jelen álláspontján állva, 

 tetszetős alakban elénk tárja mindazt : a uii a kőszén tulajdonságaira, előfordulá- 

 sára, keletkezésére és nemzetgazdasági fontosságára vonatkozik. 



A könyv változatos és érdekes tartalmának vahuuennyi szakaszainak bemu- 

 tatása egy rövid ismertetés keretét túllépné és így csak is a legérdekesebbek közlé- 

 sére szorítkozbatunk. 



A kőszénnek fejlődését az egyes földtani korszakokban illetőleg, a fekete szén 

 ezen az emberiségre oly kiváló jelentőséggel bíró telepek a legnagyobb fejlődést 

 mutatják a carbonban, azaz a föld történelme ó-korának egyik fiatalabb főosztá- 

 lyában (paláozói a^ra). Találunk azonkívül még fekete szenet a carbonra következő 

 dyasban, a föld középkorának (mezozói) lerakodásaiban, a triasban (p. o. Lunz 

 Alsó-Ausztriában), a liasban (p. o. Gresteu szintén Alsó-Ausztriában, Pécs és 

 Stájerlak Magyarországban) és a krétában (p. o. a gosau-formatióban Grünbacb 

 mellett, nem messze Bécs-Ujlielytől). 



A mezozói aera szeneihez p. o. a gagat (set) is tartozik, mely egyneműsége 

 és szívóssága folytán ékszerre és pipere-tárgyakra feldolgoztatik. 



Barnaszén főkép a földtörténelem újkori (kánozói) képződményeiben, az úgy- 

 nevezett wtertiár)) vagy harmadkori képződményekben fordul elő. 



A barnaszenek nagy vastagságáról fogalmat adnak a Csehország észak- 

 nyugati részében előforduló barnaszén-telepek, melyek Egertől az Elbáig az Ercz- 

 hegység déli lejtőit kísérő medenczében települnek. Húsz méter vastag széntelepek 

 nem ritkák, Brüx, Komotau és Oberleidersdorf között a főtelepek vastagsága fel- 

 szökik 30 méterre és Bilinnél még 40 méterre is. A dux-bodenbachi vasút külfejté- 

 seiben Lipitznél a telep 33 méter vastag. Ily telepvastagságok mellett nem csodál- 

 kozhatunk tehát azon, ha a kőszénmennyiség a laaz-teplitzi teknőben egy OOO 

 km'''-nyi területen 700 millió tonnára becsültetett. 



Eészletesen szól a szerző a barnaszén válfajairól is. 



A szurokszénnel való physikai hasonlatosságánál fogva nagyon érdekes a 

 ííojJ/^íe/ví, egy fekete, friss állapotban igen vízdús (87 "/o), hajlékony és rugékony 

 anyag, mely nagy mennyiségben először Aussee mellett egy turfatelepben és későb- 

 ben Appenzell vidékén Svájczban találtatott. 



Kálilúgban majdnem teljesen feloldódik és megfelel a közönséges turfában 

 is előforduló és kálilúgban szintén feloldó anyagnak, mely a félig elkorhadt növény- 

 anyag mellett mutatkozik. 



Száraz állapotban a dopplerit halvány fekete, erős üvegfény mellett a kagy- 



(170) 



