IRODALOM. 275 



(23.) Herepey Károly : A felsö-orbói lajtamészröl. (Orvos-természettudomá- 

 nyi Értesítő. 1888. Kolozsvár. Term. tud. sz. p. 197.) 



Szerző szerint az erdélyi lajtamész-vonulat képzésére szolgáló tertifer ten- 

 gernek legnagyobb öble a felsó'-orbói volt, melynek szélességét két, hosszát három 

 kilométerre bocsüli. E csendes iszapos vagy homokos medenczében a többnyire 

 partokon tanyázó echinusok sokféle változásokban fejlödliettek ki, melyek a szin- 

 tájakat tekintve, következőleg csoportosulva forJulnak elő : a felsőben a nagysza- 

 bású clypeasterek, a közé))ben a schizaster-félék, az alsóban a clypeasterek kisebb 

 szabású változatos alakjai. Franzenau Ágoston. 



(24.) Nemes D. Félix : Palaeontologiai tanulmányok Erdély tertiaerjéröl. 

 (Orvos-természettudományi Értesítő, 1888. Term. tud. sz. Kolozsvár, 

 p. 161.) Egy táblával. 



A munka első része a czereczeli schlier palaeontologiai viszonyairól, második 

 része a korodi rétegek faunájáról szól. 



A mi az első helyiséget illeti, úgy ez a Fehér-Körös völgyében a hunyad- 

 megyei Csetrás hegyvonulat nyugati felében, egy minden oldalról eruptív közetek 

 által határolt üledékes kőzetfolt, melynek rétegei anyagukra nézve kékes szürke 

 tályagok. Benne növénylenyomatokon kívül puhányhéjak s egy meglehetős válto- 

 zatos foraminifera-fauna találtattak. 



A megemlített maradványok a következők : 



Lageva apiculata Keuss, P()li/ni<)r2)hiva obl<rn[i(( d'OiiB., Ii<)talina Dtitemplei 

 d'ÖRB., Ptilviniílina llaidingei'i d'ÜRB., Jhdiinina pí(2>(>id<'s á'ÖRs., Bulimina ovaf a 

 dÜRB., Bulimina elongata d'ÖRB., Kosaliíia comjylanataá' Obb., Glohigerinabulloides 

 d'ÜRB., Glohigeriiia Jnlohdta d'ÜRB., Glolngcrina triloba Reuss, Globige^i'ina quad- 

 riloba d'ÜRB., Truncatidiita lobatnla d'ÜRB., Orbiculina unirersa d'ÜRB., Tcxtilaria 

 Mariae d'ÜRB., Biloculina sp., Triloculina Kochi nov. sp., Triloculina retortioria iM 

 nov. sp., Triloculina 2 sp., Qidnquelocnlina quadrangida nov. ap., Qniiiquelocu- 

 lina sp., Marropneiistes (í ) coiiipressus nov. sp., Teliina Ottnangensis R. Hörnes, 

 Nurida MayenM..}l'óRn., Niicida Ehrlichi E. Horn., Lada pelhmdaeformis R. 

 HöRN., Ci/therella bijídata nov. sp., Cythere plicafula Reuss. 



Azonkívül van sok mikroszkópos kicsinységíí csigahéj, Dentalíum entalis 

 LiN., egy darabja, echinid-tüsketöredékek és rákollók. 



Szerző szerint a czereczeli üledékes kőzetfolt faunája alapján az első medi- 

 terrán-emelet schlierjét képviseli. 



A talált alakok közül öt újnak tartatik, ezek le vannak írva és rajzolva, egyi- 

 kére azonban, nevezetesen a Triloculina retortioris-ra meg kell jegyeznem, hogy az 

 az Ai*ticuliua sulcata Reuss. (Penkschriften derkais. Akademie der Wissenschaften 

 Wien. Bd. I., p. 38:5., Taf. 10., Fig. 13—17.) 



A második részben a korodi rétegek tanulmányozása által nyert eredmények 

 és azoknak elterjedése van megemlítve, mire a kolozsvár-vidéki korodi rétegek fau- 

 nája közöltetik, kiegészítve a szerző által nvolcz e rétegekből még nem említett 

 fajjal. Ezek a következők : 



(J8Ő) 18* 



