276 IRODALOM. 



Pt/rula condita Biu)ng., Dosinin Adansoni Phil., Ledd fra/iilis Chemn., 

 [1] lellina Xysti Desh., Venus orata Penn., Lucina horeaUs Linné, Anomia costata 

 Brocc, Balanas sp. Franzenau Ágoston, 



(i25.) RcHMiDT Sándor : Mineralogiai Közlemények, A szomolnoki daudctit 

 kristályairól. (Természetrajzi Füzetek. XI. 1887— SS. p. 137— H5.). 



A legújabb időig az arzén- és az antimontrioxydot mint az isodimorphia föl- 

 tűnő példáját említették ; lS87-ben Des Cloizeaux kimutatta, hogy a claudetit, 

 az As'j Os egyik változata nem rhombos, hanem egyhajláeú. Szerző a szomolnoki 

 claudetitot ' kristálytani és optikai tekintetben tüzetesebben megvizsgálta. A víz- 

 tiszta vagy gyöngén sárgás kristályok apró, túlnyomóan papírvékony lemezkék ; 

 a nagyobbak egy irányban megnyúltak körülbelül 1 mm. hosszúak és 0*3 mm. vas- 

 tagok. Az egyhajlású kristálykák geometriai és optikai sajátságai nem föltűnően 

 eltérők a rhombos symmetriától. A ferde átlós oldallap b.(()10).oo^oo (megfelel a 

 rhombos b.(010].->^^^o lapnak) szerint a lemezes kristályok ez irányban kitűnően 

 hasadnak és lágyságuknál fogva könnyen görbithetők. A lemezkék lapján finom 

 rostozás látható, ezt az irányt szerző a merőleges tengelynek veszi föl, ettŐl az 

 egyik optikai elasticitási irány körülbelül 6°-al hajlik előre. Ezt az orientálást szem 

 előtt tartva, az észlelt alakok a következők : a.(10Ü).oo?oo ; b.(010).ooSc^ ; d.(lOl). 

 5oo; q.(101).ggoo; p.(110).ooP; =t.(120).oo^2 ; *s.(130).oofi3 ; n.(1.10.0).ooB 

 y.(011).«c«o; /?.(021).i>ficNo; 0.(111).— P; g.(Tll).P; a melyek közül a csillaggal 

 jelölt alakok újak. 



Gyakoriak az ikrek a. (1 00). oo^cxd lap szerint, ez ikerösszenövés még inkább 

 eltakarja az egyhajlású symmetriát. 



A kristálytani elemek : 



a : b : c = 0-4040 : 1 : 0-3445, /? = 86" 2' 56" 



Az alapértékek és az új alakokra vonatkozó mérések : ^ 



obs. n +(l k. ciilc. 



[2] 



Az opt. tengelysík párluizamos )).(() 10). --o^ro lappal. A legkisebb opt. elasti- 

 citás iránya a verticalis tengelytől előre hajlik, tehát a tomjia fi szögben fekszik ; 

 hajlása az előbbihez Na-lángnál 



» V. ö. Földtani Közlöny, 18. 1,S8S. p. 1—5. és 27-J. 



■'' n = mért élek száma, d = közép eltérés, k =: ki-istályok száma. 



(1S6) 



J 



