IRODALOM. 277 



5° i>(V (±16') ikernél mérve 4 kriötályon 

 5° ^2' (±58') egyesnél 3 kristályon. 



Az I. középvonalra merőlegesen csiszolt lemezen sikertilt az opt. tengelyek 

 Bzögét methylenjodidban megmérni : 



2 Ha ::= 65° 2 1 ' (± 3') 8 mérés, Na, 22°C 



= 66° U', (± 6') 4 mérés, Li-vonal, 25.5°C 



A tengelyek dispersiója tehát e > v ; a kettős törés jellege positiv. 



A U. középvonalra merőlegesen metszett lemezen a mérés bizonytalan volt, 

 Na-fénynél 2 Ho = 103° appr. 



Végül szerző Gkoth alapértékeiből kiszámítja a freibergi kristályok geome- 

 triai elemeit, s az előbb rhombosnak tartott alakokat egyhajlású symmetriára vonat- 

 koztatva táblázatosan összeállítja. 



Ugyanezekben a közleményekben szei'ző egy szerbiai arsenopyritről és a svéd- 

 országi beaumontitról is közli kristálytani megfigyeléseit. Zimányi Károly. 



(26.) Makká G. : Goldfimde in Ungarn. (Oesterr. Zeitschrift f. Berg- und 

 Hüttenwesen. 34. Jahrg. S. 105—106.) 



Szemben az ujabb, különösen a külföldi irodalomban fölmerülő hírekkel, 

 melyek szerint Délmagyarország hegysége aranyban bővelkednék, iparkodik a 

 szerző, ki e vidéken az évek hosszú során át mint bányahivatalnok működött, 

 e hirek alaptalanságát kimutatni. 



Ismeretes, hogy Délmagyarországbau azeruptivkőzet,asyenit(Cottabauatit-ja) 

 igen hatalmas hegységet alkot. E syenitben vagy banatitban sok helyen szabad 

 aranyat tartalmazó telérek, és érczczé változtatva behintve, úgy mint finom 

 zsinórokban telérszerűeu fellépő kovandok fordulnak elő. 



A teléranyag a többi banatittól csakis valamivel nagyobb quarzit- vagy 

 kovandtartalma által különbözik, melyben ismét a dúsabb aranytartalom egy kis, 

 likacsos, quarzbreccia-féle, többé-kevésbé barnára festett syenitanyaghoz kötve 

 látszik. 



A szabadanyag-tartalom és telérek színezése úgy látszik kizárólag a kén- 

 kovandnak a felszínen végbement elmállásából és átváltoztatásából ered, és azért 

 a szabadarany-tartalom nagy mélységbe lehatolni alig fog. 



Ugy a csapás mint a dőlés szerint ezen telérek piirhuzamosan vonulnak; 

 hosszkiterjedésök 50—100 m., de aranytartalmuk igen változó és egy telér sem 

 mutatkozik teljes hosszában lefejtésre érdemesnek. 



A teléranyag ugy a fedő mint a fekvőben ritkán mutatkozik élesen vagy 

 könnyen észrevehetően elkülönítve a mellékkőzettől, miért is, minthogy az arany- 

 tartalom mind a két irány szerint fogy vagy kevesbül, az arany nyomát a határozott 

 mellékkőzetben is találni és azért a telérnek úgy mint a lefejtésre kerülő telér- 

 töltemény vastagságának meghatározása nem oly könnyen keresztülvihető. 



Általánosan a lefejtésre érdemes vastagság egyetlenegy barna nyom és kevés 

 mellékkőzet között összesen 30 cm. és több ily nyom és mellékkőzet között 

 egész 2 méterig ingadozik. 



(187) 



