284 IRODALOM. 



és a színezés egyesítését tűzte ki magának föladatiiul. (V. ü. Földtani Közlöny 

 XVI.l— 2. füzet; XVII. 4(1. old. és XIX. 131. old.) E térképből elkészült már az első 

 lap ; melyen természetesen Berlin fekszik, de már rajta van Amsterdam és Brüssel, 

 sőt kis része Franczia- és Cseliországnak is. 



A térképelés magas fokán állanak még Francziaország, Anglia, Olaszország, 

 Oroszország, Skandinávia ; végre Észak-Amerikában az elmaradottságot bámulatos 

 erélylyel és ügyességgel, meg nagy pénzáldozattal igyekeznek pótolni, mi részben 

 sikerül is. '^ — 



(34.) KocH Antal: Erdély mineralogiájának és geológiájának haladása 25 év 

 alatt. (A m. orvosok és természetvizsgálók 1888. aug. 23 — 27-ig Tátra- 

 füreden tartott XXIV. vándorgyűléséuek történeti vázlata és munkálatai. 

 Budapest 1888. 204—209. old.) 



A szerző szép összeállításban jellemzi ama nevezetes haladást, — melyben 

 különben magái'a a szerzőre az oroszlánrész esik — melyet Erdély mineralogiai 

 és geológiai tekintetben való kikutatása tett. 1 855-ben jelent meg Ackner M. 

 Erdély mineralogiája ; 18G2-ben megirták Fr. v. Hauer és dr. G. Stache Erdély 

 geológiáját, miután már két évvel ezelőtt Erdély átnézetes geológiai térképe meg- 

 jelent. Sok adatot hordoztak össze Erdély szászai az «Archiv für Siebenbürgische 

 Landeskundei) és a «Verhandlungen u. Mittheilungen d. Vereins f. Naturwissen- 

 schaften in Hermanustadt» czímtí német nyelvű folyóirataikban ; de Erdély 

 magyarsága sem maradt hátra és itt különösen a m. orvosok és természetvizsgálók 

 vándorgyűléseinek volt buzdító hatásuk. 



185!)-ben alapította gróf Mikó Imre Kolozsvárt az erdélyi Miizeum- Egyletet 

 és kiadványaival és gyűjteményeivel a külföldön a csereviszonyt megkötvén, csak- 

 hamar szép könyvtárra és gyűjteményre tett szert. A gyűjtésben jelesen Pávay V. 

 Elek és később Herbich Ferencz szereztek éi-demet. A kevés anyagi eszközzel 

 rendelkező Múzeum-Egylet az lS72-ben Kolozsvíírt fölállított egyetemben nélkü- 

 lözhetlen és hatalmas segédet nyert. Dr. Koch Antal az egyetemben az ásvány- 

 és földtan tanszékét elnyervén, ez idő óta lankadatlanul fáradozik hazánk eme 

 érdekes részének kikutatilsában és hogy milyen eredménynyel, azt bizonyítja az ez 

 időszakban megjelent irodalom. Herbich Ferencz és Pávay V. Elek is folytatták 

 halálukig tanulmányaikat Erdélyben ; valamint Koch számos tanítványa is számba 

 veendő dolgozatokat szolgáltattak. Az időközben megjelent « Orvos-Természettudo- 

 mányi lu'tesítő') 10 kötetében Erdély ásvány-, kőzet-, föld- és őslénytaiuíra vonat- 

 kozólag közel 1(X) értekezés és közlemény látott napvilágot. E folyóix-atban meg- 

 jelent Koch a Erdély ásványainak kritikai átnézetem czíinű közleménye is (18S5). 



Megendítendők még dr. IIokmann Káholy Erdély északnyugati szakának 

 harmadkori képződményeire vonatkozó fölvételei és dr. Herbich Ferencz, dr. 

 Primtcs György és Inkey BftL.v Európa lu^nizotközi geológiai térképe érdekében 

 Erdélynek liománia felé eső határhegységébon eszközölt fölvételei, továbbá Ijóczy 

 Laj(js a Hegyes-Drócsa és Pietrosz liegységek földtani szerkezetére vonatkozó 

 tanulmányai ; végre dr. Si'aub Móhicz az erdélyi fosszil floritkra vonatkozó dol- 

 gozatai. 



I87í2-beu, midőn Koch tanár átvette a Múzeum-Egylet gyűjteményét, körül- 



(194) 



