ROMÁN FÖLDTANI KUTATÁSOK. 319 



sága ott is megnehezíti az eldöntést. Í^Jagyobb polémia fejlődött ki az oligo- 

 czén körül, mely osztályhoz számítja Draghiceanu a bahnai ismeretes 

 széntelepeket, míg Stefanescu azokat mioczénnek (mediterrán) tekinti. 

 Vannak azonkívül még kisebb széntartalmú medenczék a hegység belsejé- 

 ben, pl. Baltánál es Baja de Aráma közelében : ezeket is mind Draghiceanu 

 mind Sabba Stefanescu oligoczénnek nevezik.* Baja de Aráma közelében, 

 ha nem is egészen a román geologok által kijelölt helyen (Funtinele), de 

 legalább annak szomszédságában mi is találtunk széntartalmú rétegeket és 

 bennük a következő kövületeket, melyek meghatározását dr. Hofmann 

 szívességének köszönöm : Natica sp., Turitella vermicularis Brocchi, T. tur- 

 t/sBast., Cerithium plicatum Brog-s^., C. moravicam Hörnes, var. Különösen 

 ez az utóbbi válfaj mutatja, hogy már az oligoczénnél magasabb színtájjal 

 van dolgunk, és a többi faj is főleg az alsó mediterránban honos, 



Hog3^ a bahnai medenczében a mediterrán szintén megvan, azt számos 

 kövület bizonyítja, melyeket Fuchs is meghatározott; a kérdés csak az, hogy 

 a széntelepeket tartalmazó rétegek egykorúak vagy régiebbek (oligoczén) mint 

 a kövülettartalmú fedő rétegek ; Sabba Stefanescu az utóbbi nézetet vallja 

 és ebben Draghiceanu mellé sorakozik, kitől külömben számos kérdésre 

 nézve messze eltér. 



Ennyire szorítkoznak megjegyzéseim, melyeket az ügy iránt érdek- 

 lődve a román földtani kutatások bemutatásához fűzni bátorkodtam. Láttuk, 

 hogy a hegyentúli kutatások mily közel érdeklik saját országunk földtani 

 ismertetését és óhajtjuk, hogy a kétfelől megkezdett munka fáradhatatlan 

 buzgósággal folytattassék es mindkét oldalon minél érettebb gyümölcsöket 

 teremvén, a kölcsönös érintkezés utján egymást kiegészítse és előbbre vigye. 



"íBaltánál Stkfanescu a következő kövületeket találta : Cerithimii margaritaceiim, 

 Turitella cathedralis Defr. és Ostrea crassissiina Lamark. 



(205) 



