H2Í0 SZÁDKCZKY G\TJLA : 



A TOKAJ-EPERJESI HEGYSÉG 



PUSZTAFALU KÖEÜL LÉVŐ CENTEÁLIS RÉSZÉNEK PETEOGRAPfflAI 

 ÉS GEOLÓGIAI VISZONYAIRÓL. 



Dr. SZÁDECZKY GYÜLÁ-tÓl. 



(Folytatás.) 



IIL Biotit-oligoklas-aüdesit-quarztrachyt (andesites, normál). 



Ezen typust normál állapotában azért tárgyalom a rliyolithos után; 

 mert a természetben való előfordulása, az átmenetek kívánják így; u. i. az 

 orthoklas-trachyt-rhyolíth és ezen typus rhyolíthja között sokkal nagyobb 

 a külső hasonlatosság, mint ezen typus rhyolíthja és normál kíképzödésü 

 tagjai között. Másrészt a normál bíotít-olígoklas-andesín-quarztrachyt külső- 

 leg nagyon hasonlít és fokozatosan át is megy a pyroxentrachytba. 



A bíotít-oligoklas-trachyt * csujíáu a hasonló ásvány-társulás kényszere 

 folytán jön összeköttetésbe az előbb tárgyalt biotít-olígoklas-rliyohthtal, mert 

 különben közöttük semmiféle rokonság nincs, geographíailag is egészen elkü- 

 lönült területeket foglalnak el. 



A bíotit-olígoklas-traehyt nagyobb része egészen andesites kíképzödésü, 

 helyenként a biotit és quarz is a minimálisra fogy benne, annyira, hogy a 

 szabadban pyroxentrachytnak tartaná az ember, de földpátja uralkodólag 

 oligoklas-andesin. Általában nagyon hasonlít e typus a selmeczbányai Szitna 

 azon kőzetéhez, a melyről írja dr. Szabó József egyetemi tanár úr,** hogy 

 tipus-keveredés eredményének tartandó. 



Ezen kőzet alkotja a vidéknek legmagasabb hegyeit, ebből áll a tenger 

 színe felett 895*G m, magas N. -Mihez, a K.-Mílícz (771 m. törzskari térké- 

 pen helytelenülKanta-hegy), N. -Kopasz, Orita, Szár-hegy, Nyerges-hegy, Haja- 

 gos, Hermaház, Fehérház (Kemete törzsk. térképen), melyek mind meghalad- 

 ják a SOO m.-t. Ide tartozik a GOO— 700 m. magas Kis-Kopasz, Bikfás-hegy, 

 Kakasbércz, Magas-hegy, Szántó-hegy, Ür-hegy, továbbá a 600 méter 

 alatt lévő pusztafalusi Melyeszke, a füzéri Vár-hegy, és cserje, továbbá a Füzér- 

 től é-ény.-ra terüli") kopár dombok kőzete. Sőt a biotit-oligoklas-trachyt lávái 



■ Kövidség okáórt ezutún így nevezem !i Itiotit-oligoklas-audesin-quaiztriicliyt 

 normál állapotát. 



'■'■'■''■'■ Dr. Szabó J., Selmeczbánya vidéke földtani szerkezetének stb. ismertetése 80., 

 81., H'-I. lap. (188^).) 



(206) 



