A TOKAJ-EPERJp;sr HEGYSÉG. 321 



lefolytak egészen addig, a hol most a piisztafaliisi patak folyik, mert kidudo- 

 rodó nyomára a pusztafalusi szántóföldeken is bukkantam (legmélyebben 

 a Nagyföldön, közel a patakhoz). 



Az itt felsorolt hegyek képezik annak a széles hegyvidéknek, a mely 

 Szilvás-Újfalutól Nádasdig terül valóságos, jól kiemelkedő centrumát. A körü- 

 lötte lévő nagyrészt pyroxentrachyt (andesit) hegyek n\agassága 600 m. körül 

 van, vagy még alacsonyabb, tehát a N.-Milicz körülbelöl 300 méterrel maga- 

 sabb, mint az őt környező hegyek. 



A biotit-oligoklas-trachyt eruptio egymaga építette fel ezt a kiemel- 

 kedő isolált testet, csupán az orthoklas-trachyt és rhyolith szolgál Pusztafalu 

 felett kis területen zsámolyául. 



Ezen nagy és impozáns területről csupán a füzéri vár kőzetét irta le 

 DoELTER röviden « Quarzführender Sanidintrachyt »> név alatt, és oda állítja 

 képviselőjéül nem csak a most említett hegyek nagy részének, hanem még 

 a Tolvaj -hegynek, tehát az orthoklastrachyt- és rhyolithterületnek is. Azt írja 



ö a füzéri vár kőzetéről, hogy: ((Vorherrschend ist Sanidin daneben 



íindet sich untergeordnet Plagioklas». Már most megjegyzem, hogy én az 

 uralkodó földpátot oligoklas- és andesin-sorozatúnak találtam, hogy kálium- 

 földpát lángkisérletileg nem is mutatható ki benne. 



A biotit-oligoklas-trachyt egy egységes csoportot képez ugyan, de az 

 alapanyag különbözősége és az ugyanazon ásványos alkotórészek uralkodó 

 vagy alárendelt szereplése folj^tán három alcsoportra osztható. A három 

 alcsoj)ort geographiailag is összetartozó területet foglal el és tagjai egymástól 

 már a szabadban jól elválaszthatók, a mely elválasztást megerősíti a behatóbb 

 tanulmányozás is. 



Ezek részletes leírását kezdem azon alcsoporttal, a melynek egyik 

 pontját (a füzéri vár közetét) Doelter már ismertette, a mely tehát nem 

 egészen idegen az irodalomban. 



1 . Az első alcsoportba nagyon tömör, zöldes fekete színtt alapanyaggal 

 bíró andesites közetek tartoznak. A zöldes fekete alapanyagban, mely a felü- 

 leten világos zöldes szürkévé mállik, bőven van erősen fénylő biotit és 

 Ö8szerei3edezett quarzszem. 



Ilyen azon hegyek kőzete, a melyek közvetlen Füzér mellett, E- és EK-re 

 emelkednek és pedig a füzéri várén kívül a szomszédságában lévő Kopaszka, 

 Melyeszke, Ör-hegy, részben a Magas-hegy kőzete. 



Az alapanyad mikroszkóppal nézve világos szinti, sötétebb magma 

 nincs benne. Polarizált fényben látjuk, hogy a világos alapanyag nem üveg, 

 hanem földpátszerüen viselkedik, helyenként pontszerű aggregát-polarizatiót 

 mutat. Piszkos zöld szinti serpentines mállási termény hálózza be hol erö- 

 sebben, hol gyengébben. Az ez által zavarossá vált alapanyagban elég bőven 

 vannak nagyobb fajta míkrolíthok. Nagyrészt pyroxenck ezek, a melyek bom- 

 lási terményei zavarják az alapanyagot és a földpátokat is. 



Földtani Közlöav. XIX. k5t. 1889. *-"^' ^^ 



