A TOKAJ -EPERJESI HEGYSÉG. 'SŰ.'S 



zöldes sárga. Extinctiója (c : c) lö°-ig megy fel. Némelykor egy középpont körül 

 sugárszerüleg több hosszúkás oszlopka ágazik el. 



A pyroxennck úgy egyhajlású, valamint rhombos tagja megvan ezen 

 kőzetben a mikroszkóp tanúsága szerint. Erősen serpentinesedve vannak, 

 halaványzöld színűek. A serpentinesedés főként a hasadási vonalak mentén 

 halad, legmagasabb fokánál piszkos zöld sávokká alakul, fekete magnetitos 

 kiválás mellett. Chlorit-féle elváltozás is akad. 



Ezen elváltozás mellett a hypersthen dichroismusa is nagyon meg- 

 gyengül, vagy némelykor végképen meg is szűnik. Az Alsókut kőzetében 

 — minthogy az épebb, — a hypersthennek is elég erős jjleochroismusa van. 



Angit — úgylátszik — jóval több van ezen alcsoport kőzetében, mint 

 hypersthen. Az aiigitok extinctiója (c : c) felmegy egész 35°-ig, de többnyire 

 10- i>0° közt van. 



A pyroxenek többnyire aprók, úgy hogy nagyobb fajta mikrolitheknek 

 mondhatók, de vannak azért nagyobb pyroxenek is. A füzéri vár egy ilyen 

 nagyobb pyroxenjében 33° alatt sötétedő földpátikert találtam. 



A földpdtok makroszkóposán nagyrészt épeknek látszanak, sokszor 

 üvegesek, máskor fehérek, vörösek, vagy zöld színűek. 



Lángkisérleti meghatározásaim alapján úgy találtam, hogy az andcsin 

 m-alkodik (a következő középértékű fokokat mutatja I. Na = 3 — 4, K = 0, 

 olv. 3 ; 11. Na = 4, K = 0, olv. 4 üveges, tiszta gömb ; III. Na = 4, K = 1). 

 Az andesin kevés káliumot tartalmaz 1 fok fölé nem emelkedik gipsszel 

 sem. Az andesinéhez hasonló lángfestést mutat a zöldes alapanyag is, csak- 

 hogy gipsszel valamivel több kálium látszik benne (1^ — 1). De a lángban 

 nem viselkedik minden földpát egyformán : találtam bőven olyat is, a mely- 

 ben több Na mellett nagyobb az olvadás (11 = 5), melyet tehát oligoldas 

 sorozatúnak kell tartanunk. Ezek rendesen tisztábbak, üvegesebbek az ande- 

 sineknél, de éles makroszkojjos különbséget e két sorozat között felállítani 

 nem lehet. Akad továbbá ebben oljan földpát is, a mely kevésbbé fest Na-ra 

 és nehezebben olvad (olv. 3 — 4), mint az andesin, a mely tehát lahradorit 

 sorozatnak felel meg. Nem hagyhatom említés nélkül, hogy a Kopaszka 

 földpátjai között találtam olyan abnormis viselkedésűt is, a melyet némileg 

 kaliumföldpátnak lehetne tartani (I. kísérletben a K nyomát mutatja, 

 II. még kevesebbet, vagy semmit, gipsszel (i2 — 1 ), tehát nem annyi a K, hogy 

 joggal kaliumföldpátnak volna vehető), valószínűleg valami sav járhatta ezt 

 át, a mi okozza azt, hogy gipsz nélkül látni K festést. Ezzel lehet összefüg- 

 gésben e kőzetnek világos zöld színe is. 



A füzéri vár kőzetében én mikroszkóppal sem találtam orthoklast, a 

 mit DoELTER uralkodónak mond, mind fentebb említem. Van benne sok 

 víztiszta nemiker földpát, de ezek keresztezett nikolok között szög alatt 

 sötétednek el. Találunk ebben azonban szép nagy kettes és többszörös föld- 

 pátikreket is, sokszor jó hasadási vonalakkal. Általában véve elég épek, de 



(:209) 



