324 szÁDECZKY gyula: 



némelyekben vannak pyroxen elmállásából származott zöld foltok, mások- 

 ban meg annyira haladt ezen festés, hogy az egész földpát áldozatául esett 

 (Melyeszke). A Melyeszke kőzetében találtam serpentin zárványt olyan föld- 

 pátban, a melynek külseje ép, hasadási vonala is meg van. Ez azt mutatja, 

 hogy a serpentines elváltozás nem utólagosan történt. A Melyeszke földpát- 

 jai között elvétve olyan is akad, a mely egyközös ext, alapján orthoklasnak 

 tartható. 



Az eisötétedési szöglet az ikersíkoktól jobbra-balra általában véve 

 10 — 15'', de vannak 3 — 4° alatt, továbbá nagyobb fokok alatt egész 30°-on 

 feliil sötetedök is, ugy hogy ennek alapján a lángkisérletileg megállapított 

 sorozatok mellett még a basikusabb tagok sem volnának kizárva. 



A földpátban zárványkent biotit és hypersthen fordul elö, a kopaszkai- 

 ban egész biotit- halmazt is találtam. 



Ezen alcsoport kőzetei többnyire meredek, meztelen sziklacsoportokat 

 alkotnak. Kiváló példa e tekintetben maga a füzéri várhegy, a melynek déli 

 oldalán 40 m. magas szikla oszlop-csoportok is vaunak, egyenesen meredve 

 az ég felé. Ezen hirtelen kiemelkedő keskeny sziklacsoport (tetején leg- 

 hosszabb mérete nem több mint 75 m.) azt a benyomást teszi, mintha fel- 

 tódulásakor egyszerre meredt volna meg, mint ilyen valóban festői szépsé- 

 get kölcsönöz e vidéknek. A hatalmas oszlopok elválások által idéztetnek 

 elö. A fő elválási lap iránya ÉK — DNy. 



A Kopaszka oldaláu is találunk oszlopos elválásokat, az elválási 

 lapok itt is EK — DNy-ra csapnak, egyenesen állanak, egy másik váladéklap 

 pedig E — D-i irányú; de van más irányú elválás is, a melyek együttvéve 

 képezik az oszlopokat. Az oszlopok átmérője itt 1 — 2 m. 



Mindkét hegy alsóbb részén lávarétegességszerü elválás is található. 

 A Kopaszka aljában a füzéri út mellett ez 30° alatt dől Ny — ENy-ra. A füzéri 

 vár oldalán lépcsőket egyenesen ezen réteges kószáiba vágták. 



A Melyeszke szintén meztelen sziklacsoportból áll. 



Mállás által nömbidomíiak, némelykor ágyúgolyó alakúak lesznek 

 ezen kőzetek (Kopaszka). A gömbalak az elválás által képződött koczkákból 

 alakul úgy, hogy a kiálló szögletekkel gyorsabban végeznek az atmosphieri- 

 liák. Az ilyen gömböket sokszor ott találjuk képződési helyükön, egészen 

 szabadon, könnyen legurulhat a melybe, a hol az ember tévesen gördülés 

 által bekövetkezett koi)ásnak tulajdonítaná e szabályos alakot. Az elmállott 

 sziklák sokszor kala|)ács ütétire is homorú lappal válnak le. 



d. .\ második alcsoportba az olyan — ásványai minőségére nézve az 

 előbbi csoporttal általában megegyező — közeteket sorolom, a melyek nem 

 andositosak, hanem inkább tracJiytosak, érdesebb, durvább szerkezetűek; 

 quarz és biotit vagy legalább ezek egyike több bennük, mint a másik két 

 alcsoport andesitosabb kőzetében. A földpátok fehérek, nem annyira üvege- 

 sek, mint az első alc-oiwrtban, ez által jobban kiválnak az alajmnyagból. 



(-J10) 



